7. kapitola

MANAGEMENT KAPITÁLOVÉHO RIZIKA

Cíl kapitoly:
Cílem této kapitoly je pochopit podstatu, význam a obsah řízení kapitálového rizika, zejména v oblasti kapitálové přiměřenosti.
Časová zátěž: maximálně 8 hodin
Vlastní kapitál je pro banku nesmírně důležitý, a to nejenom co do jeho výšky, ale i co do struktury. Z hlediska bankovního managementu je nezbytné rozlišovat mezi kapitálem z hlediska účetního a kapitálem z hlediska regulačního. 

7.1 Vlastní kapitál a kapitálová přiměřenost

Vlastní kapitál má v bance více funkcí – zřizovací funkci, funkci ručení, financování a vymezení obchodů.

Pro banky s kvalitními aktivy a silným potenciálem růstu a výnosů existuje několik zdrojů kapitálu,  které uvádí následující schéma.

Schéma č. 41
Zdroje kapitálu banky

  interní kapitál, generovaný				externí kapitál, generovaný
  prostřednictvím příjmů				prostřednictvím
  nevyplacených ve formě
  dividend
									emise kmenových akcií

									emise preferenčních akcií

									emise podřízeného dluhu

Pramen: vlastní schéma

Výhody emise kmenových akcií:
•	regulačními orgány jsou preferovány jako zdroj externího kapitálu,
•	v případě, že aktiva banky se stanou nedobytná, znamenají kmenové akcie pro banku největší ochranu, ztrátami je možné zatížit ekvitu, ale ne dluh,
•	znamenají trvalý zdroj fondů (nemají žádnou fixní splatnost),
•	výplata dividend probíhá na základě uvážení, kmenové akcie tedy neznamenají fixní zatěžování výnosů,
•	banka může relativně levně vydávat akcie současným akcionářům.
Nevýhody emise kmenových akcií:
•	kmenové akcie mají vysoké náklady, dividendy jsou vypláceny z výnosů po zdanění,
•	akcionáři očekávají, že výška dividend na akcii bude růst s růstem výnosů banky,
•	transakční náklady nových emisí převyšují porovnatelné náklady na podřízený dluh, čímž může dojít ke zkrácení výnosů banky, na což jsou akcionáři obzvlášť citliví - banky proto často s emisí kmenových akcií čekají až jsou ceny akcií vysoké a výnosové výsledky silné a až potom prodávají akcie,
•	emise kmenových akcií často není životaschopnou alternativou pro banku, která potřebuje kapitál, protože když je současná cena akcie hluboko pod účetní hodnotou, nové emise zmenší vlastnické zájmy současných akcionářů,
•	když jsou ceny akcií nízké, mnohé velké banky emitují dluh, který je konvertovatelný na kmenové akcie.
Výhody emise preferenčních akcií:
•	je to forma ekvity, u které jsou nároky investorů nadřízeny nárokům kmenových akcionářů,
•	znamenají ochranu při ztrátách,
•	vyplácejí se z nich akcionářům dividendy, které mohou být nižší než dividendy z kmenových akcií,
•	v případech nízké ceny akcií dochází k menšímu “zředění” nároků těchto akcionářů,
•	není potřeba mít umořovací fondy.
Nevýhody emise preferenčních akcií:
•	z preferenčních akcií se dividendy vyplácejí ze zisku po zdanění,
•	mají vysoké náklady,
•	jejich transakční náklady převyšují náklady emise dluhu.
Výhody emise podřízeného dluhu:
•	nízké náklady, protože platba  úroků z něho je zpravidla odečitatelnou položkou z daňového nákladu,
•	nedochází k zmenšování výnosů na akcii,
•	chrání nároky vkladatelů,
•	některé formy konvertovatelného dluhu je možné konvertovat na kmenový kapitál.

Nevýhody emise podřízeného dluhu:
•	nemůže být součástí kapitálu 1. vrstvy, protože v konečném důsledku se v určité lhůtě splatí a musí se znovu doplnit,
•	regulační orgány upřesňují ekvitu,
•	úrokové platby z něj jsou povinné, dluh pak zatěžuje banku úrokovými náklady v čase jejích nízkých příjmů.

Všimněte si:
Pro banku je důležitá absolutní výše vlastního kapitálu. Čím více má kapitálu, tím více prostředků do ní vložili nebo nahospodařili akcionáři a tím větší mají zájem na jejím správném chodu. Stejně důležité je i stanovení kapitálové přiměřenosti ve vztahu k rizikům, která bankovní hospodaření obsahuje.

Rozdíl mezi vlastním kapitálem a kapitálovou přiměřeností:
Vlastní kapitál zachycuje současnou hodnotu subjektu a kapitálová přiměřenost si klade ambicióznější cíl – ohodnocení perspektivy banky v budoucnosti.

Důležité:
Podstatou koncepce kapitálové přiměřenosti je změření rizik daného subjektu a stanovení odpovídající minimální úrovně kapitálu. Kapitálová přiměřenost představuje ohodnocení bezproblémového chodu finanční instituce v budoucnosti, tj. je ukazovatelem finanční síly a důvěryhodnosti banky.

Definice kapitálového rizika:
Je to riziko nedostatečné výše vlastního kapitálu vzhledem na pokrytí ztrát banky.

Schéma č. 42
Pokrytí ztrát banky

    potenciální ztráty spojené s dnešními				   existující ztráty  - jejich promítnutí
    riziky – pokrytí vnitřními zdroji banky,			   do hospodářského výsledku  
    tj. kapitálem akcionářů					    /následně do kapitálu/

Pramen: vlastní schéma vytvořená na základě Jílek, J.:Finanční rizika, Grada, Praha 2000, str. 226

Všimněte si:
Případné ztráty v budoucnosti mají pocítit zejména vlastníci banky.

Význam kapitálové přiměřenosti:
Jeho význam kromě stanovení potřebné výše kapitálu spočívá zejména v tom, že obsahuje univerzální a praxí osvědčené postupy měření a regulace úvěrových a tržních rizik.

Důležité:
Význam určité minimální výše bankovního kapitálu vyplývá z  těchto faktů:
•	kapitál banky tvoří nárazník na absorbování ztrát banky,
•	vyšší poměr kapitálu k rizikovým aktivům zlepšuje přístup banky na finanční trhy,
•	rizikově vážené normy poskytují základní rámec pro hodnocení všech bank,
•	rizikově vážené normy omezují bankám možnosti riskovat tím, že omezují růst rozvahových a podrozvahových aktiv.

Schéma č. 43
Vliv požadavků kapitálové přiměřenosti na obchodní politiku banky

  ohraničují růst		mění složení		mění oceňování			mění kapitálový
  aktiv			aktiv			aktiv				mix

Pramen: vlastní schéma

Všimněte si:
Historicky byly kapitálové požadavky založeny na různých poměrech, například na poměru kapitálu a celkových aktiv bank, růst podrozvahových aktivit však způsobil, že celková aktiva ztratila vypovídací schopnost o bankou podstupovaných rizicích.

Schéma č. 44                                 Vývoj kapitálové přiměřenosti 
basilejského výboru

      stanovení kapitálové požadavky			rozšíření kapitálové přiměřenosti
       vzhledem k úvěrovému riziku			za účelem zahrnutí tržního rizika

první mezinárodní dokument pro 		 	dodatek kapitálové dohody o zahrnutí
regulatorní měření finančních rizik			tržních rizik /amendment to the capital
/capital accord – BASLE I/, z roku			accord to incorporate market risks – 
1988						BASLE II/, z roku 1996
Pramen: vlastní schéma

7.1.1 Kapitálová přiměřenost podle BASLE I

Kapitálová přiměřenost stanovená podle BASLE I  sledovala  určité cíle.

Schéma č. 45
Cíle BASLE I

posílit zdraví a stabilitu 		snížit konkurenční nerovnost		  zabránit bankám
mezinárodního bankovního		tak, aby banky s nízkou kapitálovou	  zaujímat nadměrná
systému a zajistit mezinárodní		přiměřeností nemohly provádět		  úvěrová rizika
konvergenci regulací kapitálové		vyšší rozsah bankovní činnosti a              a učinit regulační
přiměřenosti  bank s mezinárodní	bankám se silným kapitálovým		  kapitál citlivější
aktivitou				zázemím přebírat klienty		  na rozdíly v rizicích
										  jednotlivých bank

                                  zohlednit podrozvahové			zvýšit motivaci pro držení
                                  aktivity					likvidních aktiv a
								nízkorizikových aktiv

Pramen: vlastní schéma podle: Jílek,J.: Finanční rizika, Grada, Praha 2000, str. 230

Důležité:
Basilejský poměr  kapitálové přiměřenosti byl plně přijat mezinárodní finanční komunitou jako indikátor finanční síly bank.

Struktura kapitálu podle BASLE I:

•	BASLE I rozlišuje kapitál ve formě tier 1 a tier 2,
•	obě složky kapitálu mají být schopné pokrýt běžné ztráty, přičemž se předpokládá, že banka pokračuje ve své činnosti /going concern/,
•	každému aktivu se přiřazuje určitá váha vzhledem na úvěrové riziko,
•	rizikové váhy se přiřazují i podrozvahovým aktivům,
•	podrozvahová aktiva se před přiřazením rizikových vah konvertují na úvěrové ekvivalenty.

Kapitálové přiměřenost se stanovuje  takto:

	         kapitál	        tier 1 + tier 2  - O
        kp  =   --------------  =   ------------------------   .  100%,
	            rva		      rva

kde: kp  -  kapitálová přiměřenost
        rva – rizikově vážená aktiva
        O – odečitatelné položky

Má platit: kp ≥ 8%

Schéma č. 46
Kapitálové vrstvy podle BASLE I

    kapitál 1. vrstvy /tier 1/ - 						kapitál 2. vrstvy /tier 2/ -
    obsahuje základní kapitál						obsahuje rezervy, dlouhodobý
    akcionářů /equity/							podřízený dluh, příp. jiné
									hybridní typy dluhových
									nástrojů

Pramen: vlastní schéma

Všimněte si:
Z pohledu regulátora je zde důležitý zejména kapitál 1. vrstvy, poněvadž tvoří nejsilnější část  kapitálu banky s nejmenšími restriktivními dopady.

Problémy v oblasti stanovení kapitálové přiměřenosti podle BASLE I:

•	vážení aktiv podle rizika svádí banky, aby obchodní úvěry nahrazovaly státním dluhem na úkor soukromých dlužníků,
•	jednotná riziková váha 100% na obchodní úvěry soukromému sektoru  je nejvážnější spornou otázkou BASLE I,
•	BASLE I nestanovuje žádné směrnice na tvorbu opravných položek k úvěrům, 
•	opravné položky ve vztahu ke zhoršené kvalitě aktiv nazývá specifickými rezervami, které není možné zahrnout pro potřeby kapitálové přiměřenosti,
•	BASLE II vymezuje tzv. obecné rezervy jako rezervy, které nejsou alokovány k určitému zhoršení aktiv, které je možné zahrnout do kapitálu tier 2 apod.

7.1.2	Kapitálová přiměřenost podle BASLE II

V roku 1996 vydal basilejský výbor dodatek kapitálové dohody o zahrnutí tržních rizik – BASLE II, který obsahuje výpočet kapitálových požadavků na otevřené úrokové, akciové, měnové a komoditní pozice. V důsledku toho banka činí rozdíl mezi:

•	bankovním portfoliem  /banking book/,
•	obchodním portfoliem. / trading book/.

Všimněte si:
Cíle BASLE II  jsou shodné s cíly BASLE I. Dodatek měl být zapracován do konce roku 1997, přičemž se předpokládalo denní monitorování kapitálové přiměřenosti.

Stanovení  kapitálové přiměřenosti podle BASLE II:
Kapitálová  přiměřenost se podle BASLE II definuje jako poměr kapitálu /tier 1 plus tier 2 mínus odečitatelné položky/, zvýšeného o využitý tier 3, a kapitálových požadavků A a B s tím, že tento poměr se násobí 8%, tj.:

	          tier 1  +   tier2   -   O    + tier 3využitý
             kp =  ----------------------------------------------   .  8%,
			A + B

kde: kapitálový požadavek A odpovídá kapitálovému požadavku k úvěrovému riziku  /rovná se 0,08 .
        rva/, kapitálový požadavek B je kapitálovým požadavkem k tržnímu riziku.

Vymezení  tier 3:
Obsahuje krátkodobý podřízený dluh a čistý zisk obchodního portfolia. Jde o “méně kvalitní” druh regulačního kapitálu.

Důležité:
Minimální úroveň takto definované kapitálové přiměřenosti činí 8%  a je třeba ji dodržet na konci každého pracovního dne /dohledu se vykazuje zpravidla měsíčně/.

Dosadíme-li za A hodnotu 0,08 .  rva, potom lze předcházející vztah kapitálové přiměřenosti upravit na tento tvar:

		tier 1  +  tier 2  -   O  +  tier3 využitý
               kp = ------------------------------------------------  . 100%,
		             rva + 12,5 . B

přičemž má platit, že KP ≥ 8%.

Navíc se definuje kapitálová přiměřenost nevyužitého kapitálu takto:

				     tier 3 nevyužitý
                 kp nevyužitého tier 3 =  ------------------   . 8%
				       A   +  B

Všimněte si:
Podle dokumentu BASLE II si může banka vyčíslit tržní riziko buď stanovením standardní metody  nebo na základě vnitřních modelů dané banky. Možnost použití vnitřních modelů banky akceptuje požadavek  bank na použití vnitřních modelů měření rizik.

Problémy v oblasti stanovení kapitálové přiměřenosti podle BASLE II:

•	začlenění tržního rizika do kapitálové přiměřenosti vyvolává řadu konverzních otázek, snad nejspornějším je rozsah, ve kterém by měl bankovní dohled přizpůsobit  standardy kapitálové přiměřenosti ve snaze dosáhnout konkurenční rovnosti mezi bankami a nebankovními investičními podniky,
•	není jasně vyjádřen rozdíl mezi obchodním a bankovním portfoliem, což vyvolává možnost obcházení regulačního opatření, apod.

7.2	Plánování kapitálu banky

K managementu kapitálu banky patří i kapitálové plánování..  Celý jeho proces lze shrnout do tří kroků, které uvádí následující schéma.

Schéma č. 47
Základní kroky při kapitálovém plánování banky

první krok:			druhý krok:				 třetí krok:
vypracování plánované		volba vyplácených dividend		 analýza nákladů a výhod
rozvahy a výsledovky		a hodnocení kapitálové situace		 alternativních zdrojů
banky				banky					 externího kapitálu

Pramen: vlastní schéma

Bližší objasnění jednotlivých kroků kapitálového plánovaní banky:

1.	Kapitálové plánování začíná tím, že vedení baky připraví odhadovanou rozvahu a výsledovku na 
několik následujících roků tak, že odhadne příjmy za předpokladu různých scénářů úrokových sazeb a projekcí neúrokových příjmů a výdajů, většinou se tento odhad vypracovává ve třech verzích jako:

•	nejlepší případ,
•	nejhorší případ,
•	nejpravděpodobnější případ.

     Všimněte si:
Tento krok poskytne odhad pro množství kapitálu potřebného na financování aktiv, protože:
•	celkový potřebný kmenový kapitál se rovná zbytku mezi předpokládanými aktivy a předpokládaným dluhem /závazky/,
•	množství primárního a sekundárního kapitálu se musí rovnat alespoň regulačním minimům.

2.	Vyplácení dividend redukuje množství nerozdělených příjmů banky a zvyšuje tlak na externí
kapitálové financování. 

Všimněte si:
Volba vyplácených dividend identifikuje, jaké množství kapitálu bude generované interně a jaké je potřebné množství externího kapitálu.

3.	Banka v tomto kroku analyzuje náklady a výhody alternativních zdrojů externího kapitálu.

Všimněte si:
Když plánovaný růst aktiv překračuje růst interně generovaného kapitálu plus růst pasiv, daný
rozdíl musí být financovaný externím kapitálem. Vedení banky potom musí zhodnotit náklady a výhody každého zdroje. Znamená to hodnocení různých alternativ. Vedení banky by mělo odhadnout její potřeby na několik let tak, aby bylo možné vypracovat dlouhodobý plán.

Důležité:
Problémy kapitálového plánování se zabývá zejména výbor pro řízení aktiv a pasiv. Zváží všechny možné alternativy a stanoví nejlepší plán. Co je nejlepší, ukáže porovnání nákladů každé alternativy. Pokud zvažuje vyloučení dividend, jde o závažný krok, protože toto rozhodnutí snižuje ceny akcií a způsobuje značné těžkosti při získávání externího kapitálu banky v budoucnosti.

Všimněte si:
V případě, že banka plánuje získat kapitál z externích zdrojů, musí s velkou pečlivostí změřit náklady na jejich umístění a následný dopad na ceny akcií. Například když banka vydá podřízený dluh, musí odhadnout přímé transakční náklady a odložit stranou část budoucích peněžních toků na obsluhu tohoto dluhu. To platí i pro emisi kmenového kapitálu a vyplácení dividend.

7.3	Řízení kapitálového rizika a opatření ČNB

V oblasti řízení kapitálového rizika najdeme tato opatření ČNB:

•	Opatření č. 3/1999 o kapitálové přiměřenosti bank zahrnující úvěrové a tržní rizika ,
•	Opatření č. 5/2000, kterým se mění Opatření č. 3/1999,
•	Opatření č. 2/2002 o kapitálové přiměřenosti bank a dalších pravidlech obezřetného podnikání na individuální základě /platné od 1.1.2003/.

7.3.1 Opatření o kapitálové přiměřenosti bank zahrnující úvěrové a tržní rizika

Opatřením č. 3/1999 o kapitálové přiměřenosti bank zahrnující úvěrové a tržní rizika byla stanovena kapitálová přiměřenost bank podle BASLE II. 

Schéma č. 48
Základní obsah opatření č.3/1999

stanovení kapitálového požadavku		stanovení poměru	stanovení	stanovení
k úvěrovému riziku, riziku úvěrové		kapitálu k rizikově	limitu 		limitu
angažovanosti a tržnímu riziku banky		váženým aktivům	kapitálové	úvěrové
/úrokovému, měnovému, komoditnímu					přiměřenosti	angažovanosti
a opčním kontraktům/									bankovního
											portfolia a
             limity pro
            měnové pozice
Pramen: vlastní schéma vytvořená podle Opatření ČNB č. 3/1999

Důležité:
Opatření ČNB č.3/1999 stanovilo kapitálový požadavek vyjadřující potřebu odpovídajícího kapitálového krytí rizik podstupovaných bankou. Strukturu kapitálového požadavku uvádí následující schéma.

Schéma č. 49
Struktura kapitálového požadavku

   kapitálový požadavek A, který			kapitálový požadavek B, který se rovná 
   se rovná kapitálovému				součtu
   požadavku k úvěrovému					kapitálového požadavku k úvěrovému
   riziku bankovního						riziku obchodního portfolia
   portfolia		
								kapitálového požadavku k riziku
                                                           				úvěrové angažovanosti obchodního
								porfolia

								kapitálového požadavku k obecnému
								úrokovému riziku
								
								kapitálovému požadavku k obecnému
								akciovému riziku

								kapitálovému požadavku k měnovému
								riziku

kapitálovému požadavku ke  komoditnímu riziku

Pramen: vlastní schéma vytvořená podle Opatření ČNB č. 3/1999

Pro stanovení kapitálové přiměřenosti je důležité rozdělení nástrojů do obchodního a bankovního portfolia, které ukazuje následující schéma.

Schéma č. 50
Zařazení nástrojů do obchodního a bankovního portfolia

•	do obchodního portfolia patří	 finanční a komoditní nástroje držené bankou za účelem
 obchodování a dosažení zisku z cenových rozdílů a změn
 úrokových měr v krátkodobém horizontu, zpravidla do
 1 roku, a  to v takovém množství, jehož zobchodování na
 veřejném trhu nemůže podstatně ovlivnit jejich ceny

 finanční nástroje určené k přímému prodeji, zpravidla mimo
 organizovaný trh, u kterých je o prodeji rozhodnuto a banka
 činí další kroky ke zvýšení výnosu /banka je v jednání s 
 konkrétním partnerem o prodeji nástroje, příp. učinila 
 veřejnou  nabídku na prodej

•	do bankovního portfolia
patří				finanční a komoditní nástroje nezařazené do obchodního
					portfolia, zejména nástroje u nichž má banka  úmysl a 
					schopnost držet je do jejich splatnosti

					úvěry s výjimkou úvěrů poskytnutých nebo přijatých v rámci
                                                         reverzních repo operací nebo repo operací

					půjčky a vklady

Pramen: vlastní schéma vytvořená podle Opatření ČNB č. 3/1999

Pro stanovení kapitálové přiměřenosti je důležité vymezení kapitálu –  obsah jeho jednotlivých vrstev, které podle Opatření ČNB č. 3/1999 ukazuje následující schéma.

Schéma č. 51
Vymezení kapitálu

TIER 1				splacené základní jmění zapsané v obchodním rejstříku

				splacené emisní ážio

				 zákonné rezervní fondy

				 ostatní rezervní fondy vytvořené ze zisku po zdanění s výjimkou
				 rezervních fondů účelově vytvořených

				 nerozdělený zisk z předchozích období po zdanění

TIER 2				rezervy na krytí obecných rizik až do výše 1,25% rizikově vážených
				aktiv  bankovního portfolia

				podřízený dluh A maximálně do výše 50% tier 1

TIER 3				podřízený dluh B

Pramen: vlastní schéma podle Opatření č. 3/1999

Všimněte si:
Podřízený dluh A představuje úvěr, půjčku nebo vklad poskytnutý věřitelem vykazující bance, přičemž musí být  splněna určitá kriteria, zejména lhůta splatnosti delší než 5 let, má klauzuli podřízenosti, není zajištěn apod. Podobné vlastnosti má i podřízený dluh B s výjimkou požadované minimální splatnosti 2 roky.

7.3.2 	Opatření o kapitálové přiměřenosti bank a dalších pravidlech obezřetného podnikání na 
             individuální základě.

Opatření ČNB č.2/2002 o kapitálové přiměřenosti bank a dalších pravidel obezřetného podnikání na individuálním základě stanoví /platné od 1.1.2003/:

•	limit kapitálové přiměřenosti banky na individuální základě,
•	pravidla úvěrové angažovanosti na individuálním základě,
•	omezení a podmínky pro nezajištěné devizové pozice banky.

Poznámka:
Banky postupují pro účely Opatření ČNB č. 2/2002 podle Vyhlášky ČNB č. 333/2002 Sb, kterou se stanoví pravidla obezřetného podnikání  ovládajících osob na konsolidovaném základě.

Vymezení pravidel pro stanovení kapitálové přiměřenosti:
•	banka člení všechny nástroje zachycené v účetnictví /příp. v jiné prokazatelné evidenci/ do obchodního a bankovního portfolia v souladu se strategií schválenou statutárním orgánem banky,
•	banka zachycuje všechny nástroje podle postupů účtování,
•	nástroje, pro něž nejsou postupy účtování stanoveny a finanční leasing, se zachycují podle mezinárodních účetních standardů.

Podstatnou součástí opatření je stanovení limitů, které uvádí následující schéma.

Schéma č. 52
Limity pro obezřetné podnikání banky

•	kapitálová přiměřenost banky	  	musí dosahovat alespoň 8%

•	čistá angažovanost bankovního
portfolia					vůči jedné osobě nebo jedné ekonomicky spjaté
						skupině osob  nesmí přesáhnout 25% kapitálu banky
						sníženého o využitý tier 3

•	čistá angažovanost bankovního
portfolia 					nesmí přesáhnout 20% kapitálu banky sníženého o 
						využitý tier 3

vůči osobě se zvláštním vztahem k bance,

  	ekonomicy spjaté skupině osob, v níž alespoň
jedna osoba je osobou se zvláštním vztahem k bance  /případně  alespoň na jedné osobě má kvalifikovanou účast  osoba se zvláštním vztahem k bance/

právnické osobě,ve které má banka kvalifikovanou účast nebo na ekonomicky spjaté skupině osob, vníž alespoň jedna osoba je osobou, ve které má banka kvalifikovanou účast

•	úhrn čistých angažovaností 
bankovního portfolia 			vůči osobám  nebo ekonomicky spjatým skupinám
osob, vůči nimž čistá angažovanost dosahuje 10 a    více procent kapitálu sníženého o využitý tier 3, nesmí
přesáhnout 800% kapitálu banky sníženého o využitý  tier 3

•	banka je povinna dodržovat následující
limity  pro měnové pozice			abslutní hodnota čisté měnové pozice v každé měně
						nesmí přesáhnout 15% kapitálu banky

						absolutní hodnota čisté měnové pozice v Kč nesmí
						přesáhnout 15% kapitálu banky
					
celková měnová pozice nesmí přesáhnout 20% kapitálu banky

Pramen: vlastní schéma podle Opatření ČNB č. 2/2002

Poznámka:
Opatření ČNB č. 2/2002 vstupuje do platnosti od 1.1.2003 a zároveň ruší Opatření ČNB č. 3/1999 a Opatření ČNB č. 5/2000. 

Shrnutí kapitoly:
Po prostudování kapitoly byste již měli znát:
•	podstatu kapitálového rizika,
•	zdroje kapitálu banky,
•	podstatu a význam kapitálové přiměřenosti,
•	vývoj kapitálové přiměřenosti,
•	podstatu a obsah kapitálové přiměřenosti stanovené v dokumentech BASLE I a BASLE II,
•	legislativní vymezení kapitálově přiměřenosti v ČR.

Cvičení:

1.	Odpovězte na tyto otázky:
a)	Jaké funkce má v bance vlastní kapitál?
b)	Jaký je rozdíl mezi vlastním kapitálem a kapitálovou přiměřeností?
c)	Definujte kapitálové riziko.
d)	Jaký útvar v bance se zpravidla věnuje kapitálovému plánování?
e)	Co je podstatou koncepce kapitálové přiměřenosti?
f)	Uveďte dvě základní etapy vývoje kapitálové přiměřenosti basilejského výboru.
g)	Která vrstva kapitálu je z pohledu regulátora nejdůležitější /má největší hodnotu/?

Odpověď:
a)	Vlastní kapitál má v bance více funkcí – zřizovací funkci, funkci ručení, financování a vymezení obchodů.
b)	Vlastní kapitál zachycuje současnou hodnotu subjektu a kapitálová přiměřenost si klade ambicióznější cíl – ohodnocení perspektivy banky v budoucnosti.
c)	Je to riziko nedostatečné výše vlastního kapitálu vzhledem na pokrytí ztrát banky.
d)	Problémy kapitálového plánování se zabývá zejména výbor pro řízení aktiv a pasiv. Zváží všechny možné alternativy a stanoví nejlepší plán.
e)	Podstatou koncepce kapitálové přiměřenosti je změření rizik daného subjektu a stanovení odpovídající minimální úrovně kapitálu. Kapitálová přiměřenost představuje ohodnocení bezproblémového chodu finanční instituce v budoucnosti, tj. je ukazovatelem finanční síly a důvěryhodnosti banky.
f)	Basilejský výbor v rámci dokumentu BASLE I stanovil kapitálové požadavky vzhledem k úvěrovému riziku /v roce 1988/ a v rámci dokumentu BASLE II rozšířil kapitálovou přiměřenost za účelem zahrnutí tržního rizika /v roce 1996/.
g)	Z pohledu regulátora je zde důležitý zejména kapitál 1. vrstvy, poněvadž tvoří nejsilnější část  kapitálu banky s nejmenšími restriktivními dopady.

2.	Máte k dispozici tato tvrzení:
a)	Vlastní kapitál je pro banku nesmírně důležitý, a to nejenom co do jeho výšky, ale ……………..
b)	Případné ztráty v budoucnosti mají pocítit zejména ………………..
c)	Význam kapitálově přiměřenosti spočívá v tom, že kromě stanovení potřebné výše kapitálu obsahuje univerzální a praxí osvědčené postupy …………………………………… rizik.
d)	Basilejský poměr  kapitálové přiměřenosti byl plně přijat mezinárodní finanční komunitou jako indikátor ……………….
e)	V roku 1996 vydal basilejský výbor dodatek kapitálové dohody o zahrnutí tržních rizik – BASLE II, který obsahuje výpočet kapitálových požadavků na …………………………………. pozice
f)	V případě, že banka plánuje získat kapitál z externích zdrojů, musí s velkou pečlivostí změřit …………………………………………………………
g)	Pro stanovení kapitálové přiměřenosti je důležité rozdělení nástrojů do ………………………
……………………..portfolia.

Úloha:
Doplňte uvedená tvrzení o chybějící části.
Odpověď:
a)	ale i co do struktury.
b)	vlastníci banky.
c)	postupy měření a regulace úvěrových a tržních rizik.
d)	indikátor finanční síly bank.
e)	na otevřené úrokové, akciové, měnové a komoditní pozice.
f)	změřit náklady na jejich umístění a následný dopad na ceny akcií.
g)	do obchodního a bankovního portfolia.

3.	Máte k dispozici následující tvrzení:
a)	Z hlediska bankovního managementu je nezbytné rozlišovat mezi kapitálem z hlediska účetního a kapitálem z hlediska regulačního. 
b)	Historicky byly kapitálové požadavky založeny na různých poměrech, například na poměru kapitálu a celkových aktiv bank, růst podrozvahových aktivit však způsobil, že celková aktiva ztratila vypovídací schopnost o bankou podstupovaných rizicích.
c)	Kapitál banky se skládá výlučně z interního kapitálu, generovaného prostřednictvím příjmů nevyplacených ve formě dividend a z emise kmenových akcií.
d)	Pro banky je důležitá pouze absolutní výše kapitálu, kapitálová přiměřenost nemá z hladiska jejího řízení žádný význam.
e)	Potenciální ztráty spojené s dnešními riziky  jsou pokryty vnitřními zdroji banky, tj. kapitálem akcionářů, existující ztráty se promítají do hospodářského výsledku a následně do kapitálu.
f)	Kapitál 1. vrstvy /tier 1/ obsahuje  rezervy, dlouhodobý podřízený dluh, příp. jiné hybridní typy dluhových nástrojů.
g)	Kapitálové plánování začíná tím, že vedení baky připraví odhadovanou rozvahu a výsledovku na  několik následujících roků tak, že odhadne příjmy za předpokladu různých scénářů úrokových sazeb a projekcí neúrokových příjmů a výdajů.

Úloha:
Posuďte uvedená tvrzení a uveďte, zda jsou správná či nikoliv.
Odpověď:
a/ ano  b/ano  c/ne  d/ne  e/ano  f/ne  g/ano

Elaborát:
Najděte si na internetu opatření ČNB v oblasti kapitálové přiměřenosti. Prostudujte je a uveďte nejnovější změny v této oblasti.

Vypracovaný elaborát odevzdejte na nejbližší konzultaci.