Speciálně pedagogická diagnostika
Cíl:
•	Co nejdokonaleji poznat člověka s postižením.
•	Získání co nejvíce informací o osobnosti jedince a jeho možnostech v oblasti vzdělavatelnosti a vychovatelnosti
Diagnostika 
•	Zkoumá průběh dosavadního vývoje člověka i s jeho etiologií
•	Diagnóza je výsledkem diagnostiky
•	Měla by probíhat komplexně, interdisciplinárně
•	Lékař, psycholog, speciální pedagog, sociální pracovník a další odborníci

Diagnostika z hlediska času
•	Vstupní
•	Průběžná
•	Výstupní
 
Diferenciální diagnostika
- Hovoříme o ní tehdy, když zjištěné charakteristiky dostatečně nenaznačují, o kterou diagnózu by se mohlo jednat. Např. odlišení hluchoty od mentální retardace

Nejdůležitější diagnostické metody
Metody obecné:
•	Rodinná anamnéza
•	 Osobní anamnéza (informace o jedinci od ranného dětství do současnosti. Biologický, neuropsychologický a sociální vývoj)
•	Katamnéza – příčiny opakovaného objevení se nežádoucích projevů
Metody speciální – speciálněpedagogická vyšetření, která mají zjistit druh a stupeň postižení:
•	Pozorování – plánovité, systematické, dlouhodobé
•	Metody explorační – rozhovor, dotazník
•	Diagnostické zkoušky – ústní, písemné, praktické (metoda TTT)
•	Testové metody – zkouška skládající se z různých úkolů – standardizované (poskytují normu), nestandardizované
•	Analýza výsledků činnosti – informace o stupni osvojení požadovaných vědomostí a dovedností. Sledujeme obsahovou i formální úroveň
•	Kazuistika – studium všech dostupných materiálů. Jedná se o pomocnou metodu
•	Přístrojové metody – registrace a kvantifikace určitých výkonů, vlastností nebo funkcí. Např. audiometrie

Oblasti speciálněpedagogické diagnostiky
•	Hrubá motorika
•	Jemná motorika
•	Grafomotorika a kresba
•	Lateralita – vyhraňuje se mezi 3 – 4 rokem
•	Sebeobslužné činnosti
•	Sociální a citová oblast
•	Rozumové schopnosti
•	Verbální schopnosti
•	Rodinné prostředí
•	Školní zralost a IVP

Základní diagnostické situace
•	Kresba 
-	přípravná fáze – čárání,
-	Ve 2 roce – obsažná čáranice,
-	Mezi 2 – 3 rokem – kombinace čar, vznikají znaky pro vyjádření předmětu
-	3 -4 rok – hlavonožec
-	6 let, kresba postavy 
•	Hra – odráží stav vývoje, je možné sledovat mnoho diagnostických oblastíoblastí
•	Vyučování – běžné projevy, výkony a chování

Diagnostika dle jednotlivých období vývoje
•	Raný a předškolní věk
-	Včasné zachycení poruchy
-	 raná péče – 0-6 let (probíhá uceleně s účastí zdravotnické, rehabilitační, vzdělávací a sociální složky
-	Diagnostika v přirozeném prostředí dítěte
-	Novorozenec, kojenec, batole, předškolák

Školní věk
•	Diagnostika zaměřená na možnost integrace a budoucí volbu povolání
•	Manuální schopnosti, samostatnost, koncentrace, JM, HM, rozumoné schopnosti

Dospělost – získané postižení
•	Určení prognózy dalšího uplatnění člověka ve společnosti, rekvalifikace a resocializace

Stáří
•	Demence
•	Snížená schopnost adaptace
•	Důraz na zachování kompetencí

- Možností využití spec. ped. diagnostiky v praxi – stanovení úrovně školních vědomostí, čtení, psaní, počítání, úrovně zručnosti a návyků, vychovanosti, úrovně řeči z hlediska obsahové a formální stránky, zhodnocení druhu a stupně postižení ve vztahu k prognóze dítěte.

- Optimalizace výchovně-vzdělávacího procesu – vstup dítěte do školy, projevy slabosti nerv. soustavy a projevy SPU a SPCH, zařazování a přeřazování dětí, školní výkonnost a úspěšnost, dynamika sociálních vztahů ve třídě, diagn. rodinných vlivů, autodiagnostika učitele

- Profesní orientace – volba povolání, studijního oboru. Diagnostika se zaměřuje na zjištění všeob. a prof. zájmů žáků s postižením, zjištění trvalosti zájmů, psych. předpokladů pro povolání, zjištění somat. předpokladů pro povolání ze strany jedince s handicapem.. Důležité znát možné kontraindikace pro výkon. Profesiogramy.