Nesezdané soužití ve vztahu k manželství

Vymezení předmětu a cíle výzkumu
      Jedním z diskutovaných témat veřejného diskurzu je problematika partnerských vztahů. Poslední mediální senzací, týkající se této oblasti, byl problém registrovaných partnerských vztahů. Tzv. registrované partnerství je dáváno do spojitosti hlavně s možností právního ošetření soužití homosexuálních párů. Tato otázka vyvolala bouřlivou diskuzi. Objevily se názory, že institucionalizace tohoto typu soužití ohrozí tradiční rodinu -základní prvek společnosti. Zákon o registrovaném partnerství nakonec přijat nebyl. V souvislosti s obavami veřejnosti o "tradiční rodinu" při zavedení registrovaného partnerství, nás zaujal jiný problém : Vidí naše společnost jako problém i nesezdaná soužití nebo pro ni "manželství na zkoušku" přestavuje přirozenou formu zahájení partnerského života?   

Základní výzkumná otázka je

“Jak česká populace vnímá fenomén nesezdaného soužití ve vztahu k tradičnímu manželství?”

Odvozené výzkumné otázky
•	Jak lidé obecně jev nesezdaného soužití přijímají? 
•	Jak pohlíží česká populace na plození dětí u nesezdaných párů? 
•	Jaká hlavní negativa a pozitiva spatřují lidé u obou typů soužití?
•	Spatřují dvojice žijící v nesezdaném soužití v této formě
     partnerského svazku spíše předstupeň manželství nebo jeho
     alternativu? 
•	Které dimenze berou lidé v úvahu při celkových úvahách o obou
     typech svazků? 

Kontext výzkumu
	Nesezdané soužití je výrazným znakem proměny populačního chování v západních zemích od konce šedesátých let. Kohabitace je nejvíce rozšířena ve Švédsku a Dánsku, kde tímto typem soužití prochází v určitém bodě životní dráhy vlastně každý mladý člověk. 
	Přesné statistiky o tomto jevu bohužel neexistují, neboť narozdíl od ostatních demografických jevů není předmětem statistické evidence. Údaje tak pocházejí především ze sociologických a demografických průzkumů, takže jsou zatíženy jistou mírou nepřesnosti. 
	První data o nesezdaném soužití v české populaci pocházejí z poloviny 80.let díky průzkumu z let 1985-1986 provedenému mezi snoubenci, kteří v té době uzavírali sňatek. Další výzkum byl proveden v letech 1990-1991, kdy byl zjištěn nepatrný nárůst /ze 46% na 48%/ párů žijících v nesezdaném soužití vzhledem k prvnímu průzkumu z let 1985-1986. Podle výzkumu z roku 1997, kdy byly zjišťovány postoje mladé svobodné populace ve věku 18-29 let, uvažovalo o přímém vstupu do manželství pouze 19% mužů a 20% žen, zatímco plných 67% mužů a 70% žen tvrdilo, že do manželství vstoupí až po předchozím nesezdaném soužití. Pro mladé lidi v České republice zůstává stále nejrozšířenější a nejvíce preferovanou variantou partnerského života manželství, i když si část mladých lidí vytvořila novou koncepci partnerského vztahu: nejprve spolu žijí v nesezdaném soužití a sňatek uzavírají později.
	Je tedy patrné, že odkládání sňatků je pro moderní společnost typické a je vyvoláno mechanismy působícími na sňatkovém trhu, jež jsou ovlivněny, ekonomickými, sociálními či psychickými dimenzemi. 
   
Výzkumný problém může být zkoumán za pomoci konceptu základních forem nesezdaného soužití, kterými jsou v zásadě:

nesezdané soužití: forma soužití dvou jedinců opačného pohlaví žijících ve svazku podobném manželství bez uzavření sňatku 
soužití snoubenecké: nastává u těch partnerů, kteří v blízké či vzdálenější budoucnosti, pomýšlejí na to, že se vezmou
soužití rozvedených/ovdovělých: soužití lidí, jež prošli rozvodem a kteří většinou nemíní uzavírat nový sňatek
soužití svobodných mladých párů: soužití mladých lidí, kteří nemíní uzavřít sňatek. Je to forma vztahu rozvinutého skandinávského typu, v němž se i rodí děti.

ve vztahu k manželství.  

     Postoj k jednotlivým typům soužití je dán náboženským vyznáním respondenta, jeho zkušeností s nesezdaným soužitím, vzděláním, velikostí obce,kde žije, jeho věkem a socioekonomickým statusem. 

Operacionalizace 
 
Nesezdané soužití - způsob soužití dvou mladých partnerů, ale status manželství neklesá. Možné indikátory: 
•	opačné pohlaví partnerů 
•	společná domácnost 
•	dělba práce 
•	příslušný rodinný stav 
•	společný sexuální život
•	společné plány do budoucna

Snoubenecké soužití - pro tento typ použijeme stejné indikátory jako pro nesezdané soužití obecně, navíc indikujeme snoubenecké soužití:  
•	reálným úmyslem uzavřít sňatek 

Soužití svobodných mladých párů - platí tytéž indikátory jako pro nesezdané soužití obecně, indikátorem je navíc ještě: 
•	absence úmyslu uzavřít sňatek 

Soužití rozvedených/ovdovělých - indikátory jsou stejné jako pro nesezdané soužití obecného typu, dalšími indikátory jsou: 
•	předchozí sňatek partnerů a 
•	absence úmyslu uzavřít sňatek se současným partnerem   

Postoje k nesezdanému soužití - mohou mít dimenze :

Ekonomická dimenze a indikátory jsou: 
•	finanční samostatnost 
•	prostředky pro chod domácnost
•	prostředky na volnočasové aktivity
•	finanční jistota

Sociální dimenze a indikátory jsou: 	
•	získávání nových sociálních rolí
•	společné sociální kontakty
•	pocit sounáležitosti
•	legitimizace vztahu a rodiny 

Dimenze náboženského vyznání a indikátory jsou:
•	katolické
•	evangelické
•	československé bratrské
•	jiné křesťanské
•	ostatní mimokřesťanské
•	žádné

Dimenze zkušeností s nesezdaným soužitím a jeho indikátory:
•	 zkušenost s nesezdaným soužitím
•	 bez zkušenosti s nesezdaným soužitím

Dimenze vzdělání a indikátory jsou:
•	Základní
•	Středoškolské - vyučen
•	Středoškolské - nevyučen
•	Středoškolské - s maturitou
•	Vyšší
•	Vysokoškolské
 
Dimenze velikosti obce a indikátory jsou:
•	0 - 499 obyvatel
•	500 - 4 999 obyvatel
•	5 000 - 9 999 obyvatel
•	10 000 - 19 999 obyvatel
•	20 000 - 49 999 obyvatel
•	50 000 - 99 999 obyvatel
•	Nad 100 000 obyvatel

Dimenze věku a indikátory jsou: 
•	15 - 18 let
•	19 - 21 let
•	22 - 25 let
•	26 - 29 let
•	30 - 39 let
•	40 - 49 let

Manželství - společný trvalý vztah dvou jedinců opačného pohlaví, který je sociálně sankcionovaný a institucionalizovaný, zpravidla je jeho prvkem též úmysl založit rodinu, některé indikátory manželství: 
•	sňatek 
•	příslušný rodinný stav 
•	společná domácnost 
•	společný sexuální život 
•	úmysl založit rodinu

Způsob výběru vzorku
Pro výzkum bude použito výběrové dotazníkové šetření
(vícestupňový náhodný výběr-podle pohlaví, věku a regionů). Návrh:1000 respondentů (obyvatelé ČR ve věku 15-50 let).

Literatura : 
Brown, S. a Booth. A. 1996. „Cohabitation Versus Marriage: A Comparison of Relationship Quality.“ In Journal of Marriage and the Family 3: 668-678. 

Fialová, L. a kol. 2000. Představy mladých lidí o manželství a rodičovství. Praha: Slon.

Kuchařová, V. a Zamykalová, L. 2000. „Předpoklady sňatkového a rodinného chování mladé generace.“ Sociální politika 2: 14-16.
Lajda, J. 1993. „Prečo je rodina základom ludskej spoločnosti.“ in Rodina a spoločnosť - hodnoty pre 21. storočie. Praha: PWPA-CS. 
Možný, I. 1987. Kapitoly ze sociologie rodiny. Brno: J. E. Purkyně.

Pištora, L. 2003. „Nesezdaná soužití (faktická manželství) podle sčítání lidu 2001.“ Demografie: revue pro výzkum populačního vývoje 2: 119-122.

Plaňava, I. 2000. Manželství a rodina. Brno: Dopolněk. 
Plaňava, I. 1998. Spolu každý sám. V manželství a rodině. Praha: NLN, s.r.o.
Rabušic, L. 1990. „K některým proměnám manželství a rodiny v současných západních společnostech.“ Pp. 50-66 in Sborník prací Filosofické fakulty brněnské university, ed. by V. Podborský. Brno: Masarykova universita v Brně.

Rabušic, L. 2001. Kde ty všechny děti jsou?. Praha.: SLON.

Rabušíc, L. 1996. „O současném vývoji manželského a rodinného chování v České republice.“ Demografie: revue pro výzkum populačního vývoje 3: 173-180.

Rychtaříková, J. 2000. „Sňatečnost a nesezdaná soužití.“ Demografie: revue pro výzkum populačního vývoje 4: 291-295.

Dále použity :

Plzák, M.: Je stále více rozvodů než sňatků. Mladá fronta, 30. 4. 2004.