Písemná práce z předmětu Filosofie pro environmentalisty 

Jméno a příjmení: 

1. Filosofie 
A) dospívá na rozdíl od vědy k jistým a nezpochybnitelným pravdám 
B) je v otázce kritického zkoumání vlastních předpokladů protikladná mýtu 
C) je předstupněm náboženské víry  
D) je nejdůležitější vědeckou disciplínou  

2. Věda  
A) chápe jako hodnotu sebe-kritičnost a možnost kritiky jakéhokoliv svého tvrzení 
B) vylepšuje své teorie demaskováním svých vlastních omylů 
C) potřebuje ke svému provozu víru v nějaké předpoklady
D) je stejná jako náboženství a to jak institucionálně, tak svým provozem 

3. Existencialismus 
A) chápe jako zásadní hodnotu filosofie srozumitelnost
B) vyslovuje názor, že s filosofy, kteří své dílo prezentují nesrozumitelně a jako nejasné, hluboké poselství nemá smysl polemizovat
C) navazuje na myšlenky F. M. Dostojevského 
D) navazuje na filosofii K. R. Poppera

4. Edward Hussey ve svém díle Presokratikové 
A) připisuje myšlenku působení božského řádu ve světě již Mílétským filosofům 
B) mimo jiné tvrdí, že Anaximandros popisoval vznik světa příměrem biologickým (embrionální vznik) i mechanickým (vír – díké) 
C) dává do souvislosti vznik řeckého městského státu s tržištěm se vznikem intelektuální atmosféry, která přispěla ke vzniku filosofie
D) chápe vznik filosofie jako hledání jednotného a vnitřně konzistentního výkladu světa

5. Sofisté 
A) navazují na filosofii presokratiků a snaží se stejným způsobem řešit stejné otázky
B) znamenají radikální zlom v antické filosofii a řeší jiné otázky než presokratikové
C) obrací svoji pozornost z otázek metafyzických k otázkám teorie poznání a otázkám týkajícím se situace člověka
D) patří do období helénismu

6. Pojem arché 
A) zajímá především presokratické myslitele a je lhostejný sofistům
B) zajímá presokratické myslitele i sofisty
C) znamená “počátek”, “podstatu”, “původ” 
D) znamená “začátek” (v čase), “příčinu” “úvod”

7. Renesance byla dobou 
A) ve které úzká skupina intelektuálů získala politickou svobodu, avšak za cenu značného morálního úpadku
B) ve které po relativně krátkém hospodářském rozkvětu následoval dlouhý ekonomický úpadek
C) ve které vystoupil René Descartes
D) ve které Niccolo Machiavelli rázně promněnil názory na politickou filosofii

8. Platón 
A) obhajoval myšlenku vlády intelektuálních a morálních elit (tzn. různorodost síly hlasu při správě obce podle kvalit člověka) 
B) ve svém díle Obrana Sókrata zastával názor, že filosof je vlastníkem jediných smysluplných pravd
C) ve svém díle Obrana Sókrata zastával názor, že filosofie učí intelektuální skromnosti určením mezí našeho poznání 
D) ve svém díle Obrana Sókrata zastával názor, že zákony obce lze porušit pokud s nimi nesouhlasíme 

9. Platón 
A) považuje Bohy za nadřazené Idejím 
B) považuje Bohy za podřazené Idejím 
C) ve svém díle Obrana Sókrata interpretuje vcelku věrně svého učitele Sókrata 
D) byl vášnivým demokratem 

10. Platón 
A) byl velikým obhájcem krásy (kterou chápal jinak než my dnes), ale nepřítelem umění 
B) chápe Ideu Krásy jako jednu ze tří nejdůležitějších Idejí 
C) převzal všechny důležité myšlenky sofistů 
D) chápal hodnotu tohoto „materiálního“ světa jako mimořádně malou 

11. Helénismus 
A) znamená mimo jiné významné rozšíření antické kultury mimo hranice vlastního Řecka
B) je epocha, ve které se objevil filosofický směr stoa (stoicismus) 
C) je období, ve kterém žil také Ježíš Kristus
D) znamená u významného počtu autorů příklon k etice

12. I. Kant
A) vystupuje s konceptem antinomie lidské svobody
B) vystupuje s konceptem noumenálního světa
C) používá jako metodickou zásadu empirické zkoumání historie
D) patří k epoše renesance

13. N. Machiavelli 
A) se ve svém díle Vladař často snaží dokázat platnost svých tvrzení na příkladech z historie
B) ve svém díle Vladař často moralizuje a odkazuje potencionální vladaře na promýšlení etických otázek svých činů 
C) doporučuje vládci opírat se o lid a to z důvodu svého demokratického cítění
D) doporučuje vládci opírat se o lid a to z pragmatických důvodů (snáze si tak udrží moc) 

14. I. Kant
A) patří do novověké ostrovní filosofie
B) rozděluje svět na svět o sobě a pro sebe
C) je přesvědčen, že svět o sobě nemůžeme poznat
D) zakládá tzv. formální etiku zavedením tzv. bezobsažných etických norem

15. N. Machiavelli  
A) patří do období vrcholného středověku do oblasti severní Itálie 
B) byl literárně méně hodnotným autorem než Dante 
C) napsal knihu Vladař 
D) radikálně proměnil náš pohled na politickou filosofii

16. Rozdíl ranně antického textu (např. Homér) od textu Starého zákona spočívá
A) ve skutečnosti, že text ranně antický je daleko realističtější
B) ve skutečnosti, že text ranně antický je sekvenčně řazen
C) ve skutečnosti, že ranně antický text je daleko méně aristokratický
D) ve skutečnosti, že ranně antický text je více emocionální 

17. Spor o poznání “z autorit” a poznání “vlastní” 
A) proběhl ve středověké křesťanské filosofii 
B) proběhl mezi Abélardem a sv. Bernardem z Clairvaux
C) vyústil ve vítězství poznání “vlastního”
D) navazoval na Sókratovo učení o Idejích

18. Spor mezi nominalismem a realismem 
A) znamená spor o prvenství z hlediska bytí mezi jednotlivostmi (černá sedačka, černé sako) a pojmy (černost o sobě)
B) byl reprezentován jmény na straně nominalismu Roscellinus a na straně realismu Vilémem z Champeaux
C) se týká středověké křesťanské filosofie 
D) zasahuje ještě i renesanci

19. Rozdíl mezi ranně křesťanskou filosofií východní a západní spočívá 
A) zejména v důrazu na racionalitu, který je silnější u východních autorů
B) také v tom, že východním autorem byl Origénés a Cléméns Alexandrijský, zatímco západním Tertulliánus a sv. Augustín
C) v důrazu na matematické poznání, který je silnější u východních autorů
D) ve skutečnosti, že západní daleko častěji chápali víru jako protiklad rozumu a filosofie

20. Descartes 
A) je zastáncem myšlenky nutnosti každé naše poznání postavit na empirickém základě
B) je zastáncem myšlenky, že zřejmost, zřejmá nevyvratitelnost je kritériem pravdivosti
C) odmítá naprostou většinu středověké filosofie a chce novou filosofickou disciplínu postavit na naprosto novém základě 
D) navazuje přímo na myšlenky Tháleta z Mílét 
E)  považuje za nezpochybnitelné, že pokud někdo či něco pochybuje, musí to existovat 

21. Descartes 
A) navazuje na zásadní objevy D. Huma
B) je zastáncem myšlenky, že víra v Boha je kritériem pravdivosti
C) odmítá naprostou většinu středověké filosofie a chce novou filosofickou disciplínu postavit na naprosto novém základě 
D) polemizuje s představou hledaní pravdy u autorit 

22. Co kritizuje E. Auerbach na pozdně antických autorech? Dokumentujte konkrétními příklady.  
(8 bodů) 

23. Lze u I. Kanta hovořit o svobodě člověka? Zdůvodněte.  
(8 bodů) 

24. Predikátová logika

Zapište jazykem predikátové logiky větu: Všichni studenti, kteří se dobře učí, mají dobré známky. Kde vlastnost dobře se učit zapíšeme predikátem U, vlastnost mít dobré známky predikátem D a jako proměnou využijeme x. Proveďte negaci takto zapsaného výroku a tuto také zapište. 
(6 bodů)