Hodnocení: 4 body – poslední věta to zachraňuje, jinak by to pro drobné prohřešky a nepřesnosti byly spíš body tři; je to kraťounký textový útvar (a měla by to být jediná tematická linie), tak to klidně pište jako jeden odstavec
Doseděl Tomáš, 365877
Collins, Harry M., Trevor J., Pinch. 1998. The Golem: what everyone should know about science. Cambridge: Cambridge University Press.
Věda není formální, i když se tak tváří
Collins a Pinch ukazují, jak se původně nadějný směr bádání postupně vlivem řady vědeckých i nevědeckých faktorů vytrácí ze zájmu vědecké obce. V šedesátých letech přišli vědci s přenosem paměti mezi živočichy chemickou cestou (testováno na červech, krysách, myších a rybách). Přesto, že jejich zjištění nebyla nikdy úplně vyvrácena, přestali se o ně ostatní již v sedmdesátých letech zajímat.
Prvním důvodem ztráty zájmu vědecké komunity je nepříliš dobrá opakovatelnost pokusu; vstupuje do něj tolik proměnných, že ani použití relevantních vědeckých postupů nevede k reliabilním výsledkům. Vědci také původně kritizovali výběr neobvyklých laboratorních zvířat (červi). Jak psal Merton, posuzovali také, kdo publikoval výsledky výzkumu. Dalším důvodem je časová a finanční náročnost; opakování pokusu vyžaduje práci s několika tisíci zvířaty.
Z řady vědeckých i nevědeckých (společenských, finančních, časových) důvodů se tak zájem vědecké komunity odklonil od chemického přenosu paměti k jiným problémům. Bráno čistě formálně, všechny požadavky na vědeckou práci byly splněny, ukazuje se ale, že o přijetí či nepřijetí vědeckého objevu rozhodují i neformální, nekodifikované důvody.