Hodnocení: 3  body (ještě)

Věda, technologie a politika   						Zuzana Lenhartová

Shrnutí četby na 9. hodinu: 

WATERTON, C. (2002): Od terénu k představám: Klasifikace přírody a vytváření Evropy. Biograf 2007 (43-44): 3-32.

Alternativní název: Klasifikace rostlinných společností jako souhra mnoha aktérů

Shrnutí: Autorka se v článku zabývá tématem klasifikace rostlinných společenstev. Činí tak jednak na příkladu praktické zkušenosti s aplikací konkrétní klasifikace, ale také na převodu  klasifikace v odlišných kontextech (britském a EU). Sleduje přitom, co se s klasifikací při aplikaci a převodu děje, a pozoruje „drobné“ posuny významu a jejich vliv na výrazné změny v souvislosti se změnou kontextu. 

Autorka se tak nejprve přímo v terénu zapojila do skupiny, klasifikující rostlinná společenstva. Při hledání homogenních ostrůvků vegetace a snaze klasifikovat konkrétní rostliny přicházela na zásadní teoretické problémy a nejednoznačnosti, které však již nebylo možné v terénu při výzkumu řešit – bylo třeba jednat a klasifikovat s vědomím těchto nejednoznačností. Správné zařazení zároveň předpokládalo odbornou zdatnost a um, předávané „z očí do očí,“ a nepřenositelné v textu taxonomických příruček. Vzhledem k proměnám znalostí a praxe a s nimi spojené klasifikace se tak dá podle autorky pochybovat o možnosti reverzibility, jak o ní píše Latour. 

Ve druhé části se pak autorka zabývá překladem britské klasifikace do navrhovaného klasifikačního systému platného v EU. Na konkrétním překladu jedné z kategorií zde ukazuje, jak do překladu zasahují nejen odborné znalosti, ale také zájmy politiků, vlastníků půdy, ekologů, ochranářů a dalších. Výsledkem je pak výrazně transformovaná kategorie, u které je taktéž možné výrazně pochybovat o její reverzibilitě.