Příklad č.: 1 (soubor příkladu a judikátů)

1.2                                             Vozidlo Bona Lux 323 v zástavě

___________________________________________________________________________

(1)    Sepište koncept zástavní smlouvy k silničnímu vozidlu značky Bona Lux 323.  
         Zástavní dlužník bude se zastaveným vozidlem i nadále jezdit a ponechá si jej ve své   
         garáži vedle domu, v němž bydlí.
 
         Uveďte, proč můžete sepsat pouze koncept této smlouvy, nikoli tuto smlouvu samu.   
         V jakém případě byste si mohli napsat zástavní smlouvu k tomuto vozidlu sami doma?
        
         Může zástavní dlužník v době, co má zástavu u sebe, nechat vozidlo přelakovat jinou      
         barvou?        

(2)    Kam všude a kým lze úředně zapsat zástavní právo k silničnímu vozidlu?
         Jaká je právní povaha těchto zápisů? Čím toto zástavní právo vzniká?

(3)   Jak zjistí zájemce o koupi nabízeného vozidla, že vozidlo  značky Bona Lux 323,                                         
        státní poznávací značky 2B4 6098, je zastaveno, nebo není zastaveno?

(4)    Jak lze prokázat právní zájem na tomto zjištění a v čem spočívá právní zájem a čím se    
         liší od jiného zájmu?

 (5)  Vysvětlete pojmy tovární značka (obchodní název), ochranná známka, státní poznávací 
        značka ve vztahu k silničnímu vozidlu.

(6)  Návaznosti a opakování: co to jsou nemovitosti neevidované v katastru nemovitostí, co je      
       věc hromadná?

       Mohu zastavit nakladatelství, pokud ano, jak?

1. 2                                          Pronájem obchodních místností

___________________________________________________________________________

	Rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 15. 8. 2001 ve věci sp. zn. 28 Cdo 1364/01.
            [Balák/Púry C. 681 (Soub. rozh. NS. Praha: Verlag C. H. Beck 2001, sv. 9, s. 29 – 31.]

	Rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 12. 2. 2003 ve věci sp.  zn. 28 Cdo 718/03
            (Bull. adv., 2003, č. 11/12, s. 102 – 105).

Právní rozbor a návrh řešení

(1)   V čem spočívá podstata odůvodnění obou rozsudků?

        Jde o spravedlivé rozsudky, nebo ne? Proč?

        Lze z nich dovodit konstantní judikaturu Nejvyššího soudu, anebo nikoli? Proč?

(2)    Jaké výkladové metody soud zdůraznil ve svém odůvodnění?

(3)    V čem spočívala nerovnost, o níž opřel svůj rozsudek Nejvyšší soud? Viz zejména druhý 
         rozsudek.

(4)    Jaký význam měly konkrétní okolnosti případu? V čem spočívaly?

         Přihlédl k nim soud?	 

(5)    Zabývejte se neplatností soukromoprávních jednání pro rozpor se zákonem podle § 39         
        obč. zák.

        Platí, že není rozpor se zákonem jako rozpor se zákonem? Co tím lze rozumět?

        Využijte k tomu obou cit. rozsudků a běžně dostupnou právnickou literaturu.

        Zaobírejte se též významem veřejného pořádku v soukromém právu a donucujícími 
        (kogentním) normami v soukromém právu.

Prameny

obč. zák., zák. o podm. prov. voz. na sil. kom., o. s. ř., zák. o ochr. znám., obch. zák., not. ř., zák. o náj. a pod. nebyt. prost.

Literatura

Telec, Není rozpor se zákonem jako rozpor se zákonem. Právní rozhledy, 2004 (v tisku).