____________________________________________________________
Systém ASPI - stav k 29.9.2005 do částky 136/2005 Sb. a 45/2005 Sb.m.s.

Zákon  č. 37/1918 Sb. ze dne 13. listopadu 1918 o prozatímní ústavě. O národním shromáždění, ve znění zákona č. 271/1919 Sb.
 
§ 1

	Národní výbor rozšiřuje se na 256 členů způsobem a dle klíče, jak vznikl Národní výbor. Tento sbor nazývá se Národní shromáždění.
 
§ 2

	Týž způsob a klíč platí i pro doplňování Národního shromáždění, odpadne-li některý člen.
 
§ 3

	Členem Národního shromáždění přestává být: 
a) kdo ztratil svéprávnost,
 
b) kdo odsouzen byv pro trestný čin, který způsobuje ztrátu volitelnosti do obcí v Čechách, zbaven byl členství rozhodnutím Národního shromáždění. Rozhodnutí Národního shromáždění děje se dvoutřetinovou většinou přítomných.
 
§ 4

	Národní shromáždění vykonává pravomoc zákonodárnou pro celý stát i jednotlivé jeho části a pravomoc dozorčí nad mocí výkonnou až do doby, kdy dle ústavy konečné sejde se a ustaví sněmovna vyšlá z voleb.
 
§ 5

	Národní shromáždění vypracuje si jednací řád; dokud se tak nestane, platí jednací řád přijatý ve schůzi Národního výboru dne 9. listopadu 1918.
 
§ 6

	Národní shromáždění je schopno jednati a usnášeti se, je-li přítomna alespoň třetina poslanců. Usnáší se nadpoloviční většinou přítomných. Přítomnosti alespoň dvou třetin poslanců a dvoutřetinové většiny přítomných jest třeba ke změně tohoto zákona, zákona o všeobecných právech občanů, zákona ze dne 9. listopadu 1918 o osobní nedotknutelnosti členů Národního shromáždění a k usnesení o vypovědění války.
 
	K volbě presidenta a ke schválení mezinárodních smluv (10. lit. a) jest třeba přítomnosti nadpoloviční většiny poslanců a dvoutřetinové většiny přítomných.
 
	Přítomnosti nadpoloviční většiny poslanců jest třeba k usnesení podle poslední věty § 11 a první věty § 16.
 
O presidentu republiky.

§ 7

	Hlavou státu je president republiky, kterého volí Národní shromáždění (§ 6).
 
	Úřad presidenta trvá až do doby, kdy podle ústavy konečné nová hlava státu bude zvolena.
 
§ 8

	Je-li místo presidentovo uprázdněno, nebo není-li president s tok aby pro chorobu svůj úřad vykonával, přísluší výkon jeho práv vládě, která může jednotlivými úkony pověřiti svého předsedu.
 
	Trvá-li taková choroba déle než měsíc, zvolí Národní shromáždění náměstka presidentova. Úřad jeho trvá, doku překážka neodpadla.
 
	Pro volbu náměstka platí totéž, co pro volbu presidenta republiky.
 
§ 9

	President republiky nemůže býti trestně stíhán.
 
§ 10

	President republiky: 
a) zastupuje stát na venek. Sjednává a ratifikuje mezinárodní smlouvy. Smlouvy obchodní, dále smlouvy, ze kterých pro stát nebo občany plynou jakékoli břemena majetková neb osobní, zejména i vojenská, jakož i smlouvy, týkající se státního území, potřebují souhlasu Národního shromáždění;
 
b) je nejvyšším velitelem vší branné moci;
 
c) přijímá a pověřuje vyslance;
 
d) vypovídá podle usnesení Národního shromáždění válku a předkládá mu sjednaný mír ke schválení;
 
e) má právo veta proti zákonům (§ 11);
 
f) jmenuje vysokoškolské profesory, státní úředníky, soudce a důstojníky, počínaje VI. třídou hodnostní;
 
g) má právo prominouti nebo zmírniti tresty i právní následky trestného činu, odsouzení nebo trestu, jakož i naříditi, aby trestní řízení nebylo zahájeno, anebo zahájené trestní řízení aby bylo zastaveno.
 Každý vládní úkon presidenta republiky vyžaduje k své platnosti spolupodpisu příslušného odpovědného člena vlády.
 
§ 10a)

	President republiky má právo býti přítomen a předsedati schůzím vlády, vyžádati si od vlády a jednotlivých jejích členů písemnou zprávu o každé věci, která náleží do oboru působnosti dotčeného člena vlády.
 
	Má právo pozvati vládu nebo jednotlivé její členy k úradě.
 
§ 10b)

	President republiky občas podává ústně nebo písemně Národnímu shromáždění zprávu o stavu republiky. Doporučuje mu k úvaze opatření, která pokládá za nutná a účelná.
 
§ 11

	President republiky má právo zákon, usnesený Národním shromážděním, vrátiti s připomínkami do čtrnácti dnů ode dne, kdy byl dodán vládě.
 
	Národní shromáždění zákon, presidentem vrácený, opět projedná. Setrvá-li na svém původním usnesení za přítomnosti nadpoloviční většiny poslanců, musí zákon býti vyhlášen.
 
§ 12

	President republiky slíbí před Národním shromážděním na svou čest a svědomí, že bude dbáti blaha republiky a lidu a šetřiti zákonů.
 
Jak se vyhlašují rozsudky.

§ 13

	Rozsudky a nálezy soudů vyhlašují se jménem republiky.
 
O moci výkonné a nařizovací.

§ 14

	Moc výkonná a nařizovací přísluší vládě, jejíhož předsedu a členy (ministry) jmenuje a propouští president republiky.
 
	Vláda volí ze sebe náměstka předsedova, který zastupuje předsedu. Kdyby ho ani náměstek nemohl zastupovati, učiní tak věkem nejstarší člen vlády.
 
§ 15

	Předseda a členové vlády slíbí před Národním shromážděním na svou čest a svědomí, že své povinnosti svědomitě a nestranně budou konati a zákonů šetřiti.
 
	Žádný člen vlády nesmí býti členem správní neb dozorčí rady akciových společností, nebo jednatelem společností s ručením obmezeným, které podléhají dani výdělkové podniků k veřejnému účtování povinných.
 
§ 16

	Vláda jest odpovědna Národnímu shromáždění, které může ji vysloviti nedůvěru. K usnesení je třeba přítomnosti nadpoloviční většiny poslanců a stane se prostou většinou hlasů.
 
	Návrh na vyslovení nedůvěry musí býti podepsán nejméně stem poslanců a přikáže se výboru, který o něm podá zprávu nejdéle do osmi dnů.
 
	Vláda může podati v Národním shromáždění návrh na vyslovení důvěry. O návrhu tom se jedná, aniž byl přikázán výboru.
 
	Vyslovilo-li Národní shromáždění vládě nedůvěru, nebo zamítlo-li vládní návrh na vyslovení důvěry, musí vláda podati demisi do rukou presidenta republiky, který určuje, kdo vede vládní věci do ustavení nové vlády.
 
§ 17

	Vláda sídlí v Praze. Rozhoduje ve sboru, jemuž přítomna musí býti, mimo předsedu nebo jeho náměstka, nadpoloviční většina členů vlády.
 
	Vláda ve společných schůzích rozhoduje zejména: 
a) o vládních předlohách pro Národní shromáždění určených,
 
b) o všech věcech politické povahy,
 
c) o jmenování úředníků, soudců a důstojníků, pokud je vyhrazeno ústředním úřadům, neb o návrzích na jmenování funkcionářů, které je vyhrazeno presidentovi republiky.
 
§ 18

	President republiky stanoví, po návrhu předsedy ministerstva, který z členů vlády (ministrů) řídí jednotlivé úřady, zřízené k obstarávání nejvyšší správy státní, a za ně odpovídá.
 
§ 19

	Zákony buďtež vyhlášeny do osmi dnů po uplynutí lhůty, v § 11 uvedené, neužije-li president republiky práva v prvé větě § 11 stanoveného. V případě uvedeném v poslední větě 11 buďtež zákony vyhlášeny do osmi dnů po opětném usnesení Národního shromáždění. Podpisuje je president republiky, nebo jeho náměstek (§ 8), předseda o onen člen vlády, jehož úřad jest pověřen provésti dotčený zákon.
 
	Je-li místo presidentovo uprázdněno, anebo pokud přísluší výkon jeho práv vládě (§ 8), podpisuje zaň předseda vlády.
 
	Nařízení podpisují ministerský předseda nebo jeho náměstek a nejméně polovina členů vlády,
 
§ 20
	Všecky akty moci výkonné a nařizovací dosud předsednictvem Národního výboru provedené se schvalují.
 
§ 21
	Zákon tento nabývá účinnosti dnem vyhlášky.