LABORATORNÍ  PRÁCE  Č.1

Téma: Půda – fyzikální a  chemické  vlastnosti                                     Jméno   (+ specializace):
Dne   :                                                                                                         Skupina (jména členů):
Rostlina  měsíce :

Meteorologická  pozorování:     teplota       min:                               max:
                                            Stav  počasí v 7 hod. :                     ve 12 hod.:
                                            
Fenologická  pozorování     : fenologická  fáze:
                                           Značkovací rostlina :                                      PRÁCI  KONTROLOVAL:
                                                                                                                     (čitelný  podpis!)

                                       A, Zadání  úkolů (stanovení  cílů)

I.	PROCVIČIT  ZÁKLADNÍ  POJMY  Z  PEDOLOGIE
II.	DEMONSTROVAT  JEDNODUCHÉ  LABORATORNÍ  POKUSY  PRO  ZŠ
–téma PŮDA
III.       ZÍSKAT  METODICKÉ  MATERIÁLY  PRO VÝUKU O PÚDĚ NA ZŠ - LP

SKUPINA I.:         Půdní  film: Vznik a vývoj Země, Vznik a vývoj půd, „Žížalí farma“
SKUPINA II.:       Pokus  č.1: Stanovení  půdního  druhu  smyslovým  hodnocením
SKUPINA III.:     Pokus  č.2: Stanovení  vodostálosti  půdních  agregátů – význam humusu
                               Pokus  č.3: Důkaz  humusu  v půdě  a  odhad  jeho  obsahu
SKUPINA IV.:     Pokus  č.4: Sledování  chemických  vlastností  půd : 
                                A,Určení hodnoty pH (reakce půdních roztoků-stanovení kyselosti půd)
                                B,Stanovení  potřeby  dusíkatých  živin  (N)                    
                                C,Stanovení potřeby fosforečných živin (P)
                                D,Stanovení potřeby draselných  živin  (K)

                                       B, Téma  a  účel  práce 
      (Teorie,pomůcky a materiál,pracovní postupy,tabulky,výsledky,poznámky,použitá literatura)                                                        

LITERATURA:Vodáková,J. a kol. (1990):Pěstitelské práce, SPN Praha 

Pokus  č.1: Stanovení  půdního  druhu  smyslovým  hodnocením

TEORIE: 
Půdy, u kterých převažuje hrubozrnná složka (písčité částice), označujeme  jako lehké půdy, protože se lehce obdělávají. Naopak se setkáváme s půdami, které obsahují mnoho jemných jílovitých částic. Takové půdy se označují jako půdy těžké, což souvisí s jejich obtížným zpracováním. Je-li sucho, jsou tvrdé, za mokra jsou mazlavé. Proto jsou pro pěstování většiny zemědělských plodin nejvhodnější tak zvané středně těžké /střední/ půdy, u nichž je vyrovnaný poměr mezi obsahem jemných a hrubších částic.

ÚKOL:  Smyslovým hodnocením a za pomoci tabulky určete přibližně půdní druh
              u 3 předložených  vzorků

POMŮCKY: 3 misky označené čísly 1.,2.,3., kádinka  s vodou nebo střička
MATERIÁL: 3  půdní vzorky různé  zrnitosti

PRACOVNÍ  POSTUP:
1,-Od jednotlivých vzorků odsypte trochu zeminy na očíslované misky tak, aby čísla vzorků souhlasila s čísly na miskách.
2,-Mírně ovlhčete zeminu na miskách vodou. Dále pracujte se vzorky odděleně.
3,-Roztírejte navlhčenou zeminu mezi palcem a ukazováčkem ruky a posuzujte obsah hrubších (písčitých) a jemných (jílovitých) částic. Hmatové pocity srovnávejte s následující tabulkou.
4,-Zpracujte jednotlivé vzorky jako plastelinu a pokuste se vymodelovat kuličku, dále co nejdelší váleček a ten se pokuste stočit do kroužku. Čím obsahuje půdní vzorek více jílovitých částic, tím delší váleček se podaří udělat.
5,-Za pomoci tabulky určete půdní druh, kterému odpovídá zkoušený vzorek.
6,-Výsledky zapište do tabulky a na tabuli.
7,-Písemně zdůvodněte vaše výsledky v protokolu.

TABULKA  :pro určení půdního druhu
HMATOVÉ  POCITY	PŮDNÍ  DRUH	OZNAČENÍ PŮDY PODLE
ZPRACOVATELNOSTI	
-drsná a zrnitá zemina,  nahmatáme zrnka písku
po navlhčení nelze vytvořit                       
                                kuličku
-  -“-                         váleček	                                                      
 
-PÍSČITÁ 

-HLINITOPÍSČITÁ  půda	

  LEHKÁ  půda	
-jemnější, málo zrnitá zemina
-po navlhčení je možno utvořit
  váleček,který praská
-ohýbáme-li jej, rozpadá se	
-PÍSČITOHLINITÁ 

-HLINITÁ půda	

  STŘEDNĚ TĚŽKÁ/STŘEDNÍ/
   půda	
-v zemině nenahmatáme zrna písku
-po navlhčení je zemina mazlavá,
  silně špiní prsty
-podaří se udělat dlouhý váleček,
  který je možno ohnout do kroužku-praská
-váleček nepraská	

-JÍLOVITOHLINITÁ
- JÍLOVITÁ půda	

  TĚŽKÉ  půdy	

VÝSLEDKY = TABULKA pro stanovení druhu smyslovým hodnocením:
ČÍSLO  VZORKU:	PŮDNÍ  DRUH	OZNAČENÍ  ZPRACOVATELNOSTI	
                1			
                2			
                3			

ZDŮVODNĚNÍ  VÝSLEDKŮ  A  ZÁVĚR  POKUSU č.1:

Pokus  č.2: Význam humusu v půdě: Stanovení  vodostálosti  půdních  agregátů

TEORIE:Z hlediska kvality strukturních agregátů /půdních hrudek=drobtů/ je důležitá jejich odolnost vůči rozplavování vodou.  V kvalitních strukturních agregátech jsou minerální částice spojeny tmelem, tvořeným jílovitými minerály a koloidními humusovými látkami neutrální až mírně alkalické reakce.  Tyto agregáty si zčásti zachovají soudržnost i v nepříznivých podmínkách, kdy je ornice nasycena vodou a navíc je ornice stlačována pojížděním těžkých mechanizačních prostředků. Níže uvedeným způsobem lze orientačně posoudit odolnost půdních agregátů vůči rozplavování.

ÚKOL: Spočítejte a graficky znázorněte rozpad agregátů a vyhodnoťte vodostálost sledovaných 3 vzorků. Pokus opakujte u každého vzorku 3x, spočítejte a zapište do tabulky a na tabuli průměrné hodnoty.

POMŮCKY: 3x3 větší Petriho misky (o cca 10 cm), hodinky, pipety, pinzety, filtrační papír, nůžky, tužka, lžičky, kádinka s vodou
MATERIÁL: 3 suché vzorky zemin z ornice (odebrané z různých stanovišť)

PRACOVNÍ  POSTUP:
1,-Každý vzorek zakládáme, sledujeme  a počítáme současně na 3 Petriho miskách.
2,-Do 9 Petriho misek vložíme vystřižený filtrační papír, ovlhčíme jej  vodou a pinzetou na něj vyskládáme  do pravidelného sponu 4x5 tj. 20 hrudek o průměru 0,5-1 cm do každé misky.
3,-Po prosáknutí vodou /asi za 3 min./ převrstvíme pomocí pipety všechny vzorky opatrně vodou tak, aby hladina sahala 0,5 cm nad hrudky.
4,-V pravidelných časových intervalech  2 min. po dobu 10 min . počítáme rozpadlé a polorozpadlé hrudky/z posledně jmenovaných počítáme jen polovinu/.
5,-Z naměřených hodnot spočítáme aritmetický průměr pro každý časový interval a vzorek ze 
3 misek.
6,-Průměrné hodnoty zapíšeme na tabuli ,individuálně zpracujeme do tabulky, vyneseme v grafu a výsledky zhodnotíme a vysvětlíme.

I. TABULKA:Pro vzorek č.1-počet rozpadlých hrudek:
                              Petriho  miska č:
Čas:	       1	       2                       	        3  	PRŮMĚR:	
       0 min.					
       2 min.					
       4 min.					
       6 min.					
       8 min.					
      10 min.					

II. TABULKA:Pro vzorek č.2-počet rozpadlých hrudek:  Petriho  miska č:
Čas:	       1	       2                       	        3  	PRŮMĚR:	
       0 min.					
       2 min.					
       4 min.					
       6 min.					
       8 min.					
      10 min.					

III. TABULKA:Pro vzorek č.3-počet rozpadlých hrudek:
                              Petriho  miska č:
Čas:	       1	       2                       	        3  	PRŮMĚR:	
       0 min.					
       2 min.					
       4 min.					
       6 min.					
       8 min.					
      10 min.					

VÝSLEDKY = TABULKA:Průměrných hodnot všech vzorků –průměrný počet rozpadlých hrudek

                              VZOREK  Č:
Čas:	
            1	       
           2                       	 
       3 	
       0 min.				
       2 min.				
       4 min.				
       6 min.				
       8 min.				
      10 min.				

GRAFICKÉ ZNÁZORNĚNÍ ROZPADU AGREGÁTŮ: osa x=čas, 
                                                                                       osa y=počet rozpadlých hrudek

ZÁVĚR - ZHODNOCENÍ  VODOSTÁLOSTI  VZORKŮ - zdůvodněte vliv na kvalitu půd:

Pokus  č.3: Důkaz  humusu  v půdě  a  odhad  jeho  obsahu

TEORIE: O přítomnosti humusových látek v půdě se můžeme přesvědčit  při žíhání půdního vzorku nad kahanem. Organické látky se spalují, přičemž je cítit typický zápach.  K orientačnímu posouzení obsahu humusu v ornici je možno použít následující tabulku. Vychází z toho, že s rostoucím obsahem humusu mají zeminy tmavší barvu.
Při porovnávání odlišných půdních vzorků je třeba pamatovat na to, že sytost zabarvení ovlivňuje též vlhkost zeminy.
Samotný obsah humusu v půdě však nestačí k posouzení jeho vlivu na úrodnost půdy. Proto je třeba získat základní údaje o jeho kvalitě. Zpravidla se bere v úvahu půdní reakce, případně se zjišťují ukazatelé nasycenosti koloidního komplexu kationty.
Orientačně lze stanovit množství humusu v ornici z hmotnostního rozdílu nevyžíhaného a  vyžíhaného vzorku půdy . Vyjádřením v % zjistíme obsah všech organických látek. Výsledek je tedy o něco vyšší než skutečný obsah humusu.

ÚKOL: A:Odhadněte obsah humusu pomocí tabulky podle zbarvení ornice 
             B:Výsledky porovnejte s výsledky orientačního posouzení  množství humusu v ornici

POMŮCKY: lihový kahan, porcelánový kelímek, skleněná tyčinka, chemické kleště, azbestová síťka na odkládání horkého kelímku, laboratorní váhy
MATERIÁL: 3 rozdílné vzorky jemnozemě

PRACOVNÍ  POSTUP:
A: 1,-Vzorky zeminy srovnáme s tabulkou, stanovíme obsah humusu odhadem a žíháním provedeme důkaz humusu v půdě (senzorické zkoušky zrakem a čichem)
Nebudeme dělat:
B: 2,-Do porcelánového kelímku odvážíme 10g vysušené jemnozemě
     3,-Vzorek žíháme nad kahanem za  soustavného míchání asi 15 min.
 4,-Po zchladnutí znovu zvážíme a z rozdílu hmotnosti vyjádříme % obsah všech organických látek.
 5,-Do tabulky zapište zjištěné, naměřené a vypočítané hodnoty,výsledky porovnejte a vysvětlete

TABULKA:Stanovení obsahu humusu odhadem
Barva  ornice	Přibližný obsah humusu %	Slovní označení ornice
podle obsahu humusu	
 šedohnědá	  Méně než  1	 Slabě  humózní	
 světle  hnědá	            1 – 2	 Středně humózní	
 Hnědá	            2  - 3		
 tmavohnědá	            3 –  4	 Značně  humózní	
 černohnědá	            4  -  5		
 černá	       více než  5	 Silně  humózní	

VÝSLEDKY:
  Vzorek č.	Obsah humusu odhadem %
A:	Množství vyžíhaného                                                B.             vzorku    /%/	
                1			
                2			
                3			

ZÁVĚR POKUSU č.3 =ZHODNOCENÍ  VÝSLEDKŮ:

Pokus  č.4: Sledování  chemických  vlastností  půd  

TEORIE: Souprava PEDOLOGICKÁ LABORATOŘ slouží ke zjištění kyselosti půd  a stanovení potřebných dávek dusíkatých, fosforečných a draselných hnojiv. Není určena pro zkoušení hnojiv. Zjišťuje půdní kyselost nebo zásaditost a obsah živin v půdách v jejich rovnovážném a ustáleném stavu, který nastává asi za 30 dnů po použití hnojiv jakéhokoliv druhu. Obsah dusíkatých, fosforečných a draselných živin v půdě zjišťuje ve formě, kterou rostlina vstřebává.
Vzorky půd  byly  odebrány standardně.

                              ÚKOL A: Určení hodnoty pH (reakce půdních roztoků - stanovení kyselosti půd)
TEORIE: Půdy mající pH v rozmezí 5,5-7,0 jsou vhodné pro většinu užitkových i okrasných rostlin  a ovocných stromů. Kyselost půdy lze snižovat rozhozením vápence nebo páleného vápna.
-u lehkých půd zvýší 1,7 kg mletého vápence na plochu 10 m2 hodnotu pH o 0,75
-u středních půd   _”- 2,2       -“-
-u těžkých půd     -“-   2,5       -“-
Zvyšováním hodnoty pH snižujeme kyselost půdy.

ÚKOL: Pomocí soupravy stanovte  hodnotu pH půd

POMŮCKY: zkumavka s červenou zátkou, roztok č.1
MATERIÁL: jemná suchá a sypká půda-označte vzorek 1-15!

PRACOVNÍ  POSTUP:
1.zkumavku s červenou zátkou naplníme do 1/4  půdou a do 1/2 roztokem č.1
2,uzavřít zkumavku červenou zátkou, asi 1/2 min protřepat
3,půdu nechat ve zkumavce usadit a vzniklé zabarvení porovnat  s barevnou stupnicí

TABULKA:
    A	  PH 7,5 a více	Zelené zbarvení indikátoru	  ALKALICKÁ P. nad 7,2	
    B	  PH  6,7	Světle zelené zabarvení	  NEUTRÁLNÍ  pH=6,6-7,2	
    C	  pH  6,0	Žluté  zabarvení  	SLABĚ  KYSELÁ pH=5,6-6,5	
    D	  PH  5,2	Oranžové  -“-	  KYSELÁ pH=4,8-5,5	
    E	  PH méně 4,5	Červené  -“-	 VELMI KYSELÁ méně než4,7	

VÝSLEDKY: Vzorek č.:

ZHODNOCENÍ  VÝSLEDKŮ  A ZÁVĚR - PRO JAKÉ ROSTLINY JE SLEDOVANÁ PÚDA VHODNÁ, CO  SE  POUŽÍVÁ KE ZÚRODNĚNÍ KYSELÝCH PÚD, KE ZVÝŠENÍ  pH?

                                ÚKOL B: Stanovení  potřeby  dusíkatých  živin  (N)                    
TEORIE: Souprava obsah dusíkatých, fosforečných a draselných živin v půdě zjišťuje ve formě, kterou rostlina vstřebává. Čísla v barevné stupnici udávají množství dusíku, které je nutné půdě dodat.Poněvadž se při zkouškách odměřuje do zkumavky vždy stejné objemové a nikoliv váhové množství půdy, nemají rozdíly ve vlhkosti vzorku vliv na výsledek rozboru.
Připojená tabulka uvádí přepočet zjištěné potřeby dusíku na množství běžných dusíkatých hnojiv.
Př. Zjistíte-li testem, že zbarvení vzniklého roztoku odpovídá např. pásku C (0,8) na stupnici pro stanovení dusíku, znamená to, že půda potřebuje 0,8 dkg dusíku  na 1 m2 (0,8 kg na 1 ar,  0,8 q na 1 ha). Z tabulky vyplývá, že této potřebě dusíku odpovídá dávkování:
-2,66 kg ledku amonného s vápencem na 1 ar    nebo
-1,8 kg močoviny/1 ar,  
-5,3 kg dusičnanu sodného na 1 ar
Dusičnany, používané jako hnojiva, se často označují technickým názvem LEDEK.
Výsledky těchto zkoušek jsou platné pro všechny druhy rostlin  s výjimkou bobovitých, kterým se dávkuje pouze 1/4 množství odečteného z tabulek. Tyto rostliny potřebují relativně menší dávky dusíkatých látek, protože si je obstarávají přímo ze vzdušného dusíku jinými způsoby.

ÚKOL: Pomocí  TESTU 1 stanovte množství dusíku, který je nutno dodat do půdy a stanovte druh a množství hnojiva.

POMŮCKY: 2 zkumavky, roztok č.2 a 3.
MATERIÁL: sypká půda vzorek č:

PRACOVNÍ  POSTUP:
1,-Zkumavku naplnit do 1/4 suchou sypkou půdou. 
Druhou zkumavku naplnit do 1/4 roztokem č.2 a do 1/2 dolít roztok č.3. Směs nalít na vzorek půdy, uzavřít zelenou zátkou a důkladně protřepávat cca 1/2 min.
2,nechat vzorek usadit.
3,zbarvení roztoku porovnat se stupnicí pro A,zapsat výsledky a navrhnout dávky hnojiv

TABULKA:dávkování dusíkatých hnojiv

Potřebné množství dusíku                                        DÁVKY DUSÍKATÝCH HNOJIV v dkg / m2 = v kg / ar = v q / ha
                  v dkg na 1 m2
                  v kg na ar        NaNO3 16 % N       Síran amonný 21 %N    Ledek amonný s           Ledek amonný        Močovina                Lachema N sůl
                  v q na ha         Ca(NO3)2 15 % N  Dusíkaté vápno 20%N   vápencem 30 % N        35 % N                    45 % N                    40 % N
    A	   0,4	     2,66	  2	 1,33	      1,14	    0,9	    1,0	
    B	   0,6	     4	   3	   2	      1,7	    1,35	    1,5 	
    C	   0,8	     5,3	    4	   2,66	      2,28	    1,8	    2,0 	
    D	  1,2	     8,0	  6	 4	      3,4	    2,7  	    3,0 	
    E	  1,6	    10,6	  8	 5,3	      4,58	    3,6	    4,0	
VÝSLEDKY  vzorek č:

ZHODNOCENÍ  VÝSLEDKŮ  A   ZÁVĚR( množství dusíku, který je nutno dodat do půdy a stanovte druh a množství hnojiva):

                   ÚKOL C : Stanovení potřeby fosforečných živin (P)

ÚKOL: Pomocí  TESTU 1 stanovte množství kysličníku fosforečného P2O5, který je nutno dodat do půdy a stanovte druh a množství hnojiv

POMŮCKY: zkumavka s modrou zátkou, roztok č. 4,5, cínový drát

MATERIÁL: suchá sypká půda vzorek č:

PRACOVNÍ  POSTUP:
1,zkumavku s modrou zátkou naplnit do 1/4 suchou půdou
2,druhou zkumavku naplnit do 1/8 roztokem č. 4, do 1/2 dolít roztokem č,5 a směs nalít do zkumavky s půdou
3,uzavřít víčkem a protřepávat 1/2 min.
4,nechat směs usadit a roztok míchat cínovým drátem
5,pozorovat zabarvení roztoku, odečíst na stupnici a  vypočítat dávkování

TABULKA: dávkování fosforečných hnojiv

Potřebné množství 
kysličníku fosforečného                       DÁVKY FOSFOREČÝCH HNOJIV v dkg / m2 = v kg / ar = v q / ha
                  v dkg na 1 m2
                  v kg na ar        Superfosfáty            Thomasova moučka       Fosforečnan amonný     Lachema P sůl
                  v q na ha         16 - 18 %   P2O5         cca 15 %  P2O5          20 % P2O5                          40 %
    A	   0,4	     2,28	  2,66	 2	    1	
    B	   0,8	     4,56	   5,3	   4	    2	
    C	   1,2	     6,84	    8	   6	    3	
    D	  1,6	     9,12	  10,6	 8	    4	
    E	  2,0	    11,4	  13,3	12	    5	

VÝSLEDKY  vzorek č:

ZHODNOCENÍ  VÝSLEDKŮ  A   ZÁVĚR( množství P2O5, který je nutno dodat do půdy a stanovte druh a množství hnojiva):

                                ÚKOL D: Stanovení potřeby draselných  živin  (K)

ÚKOL: Pomocí  TESTU 1 stanovte množství draselných živin, které je nutno dodat do půdy a stanovte druh a množství hnojiv

POMŮCKY:zkumavky , roztok AGRO-LA-TESTU 1 č. 6,7
MATERIÁL:suchá a sypká půda vzorek č:

PRACOVNÍ  POSTUP:
1,-Zkumavku se žlutou zátkou naplňte do 1/4 půdou. 
Druhou zkumavku naplňte do 1/4 roztokem č.6, dolijte do poloviny roztokem č.7 a směs roztoků nalijte do zkumavky se vzorkem půdy.
2,POZOR! Půdy, které obsahují hodně vápence, při provádění testu uvolňují plyn
3, nechat usadit, porovnat  s barevnou stupnicí pro draslík
4,Výsledky zapsat na tabuli a z tabulky vytvořit výčet dávkování draselných hnojiv

TABULKA: dávkování draselných hnojiv

Potřebné množství 
kysličníku draselného                      DÁVKY DRASELNÝCH HNOJIV v dkg / m2 = v kg / ar = v q / ha
                  v dkg na 1 m2
                  v kg na ar        Draselná sůl            Síran draselný               Dusičnan draselný    Lachema P sůl
                  v q na ha                  60 % K2O         50 % K2O                            45 % K2O                  40 % K2O
    A	   0,4	     0,66	  0,8	 0,9	    1	
    B	   0,8	     1,32	   1,6	   1,8	    2	
    C	   1,6	     2,64	    3,2	   3,6	    4	
    D	  2,4	     3,96	  4,8	 5,4	    6	
    E	  3,2	     5,28	  6,4	 7,2	    8	

VÝSLEDKY  vzorek č:

ZHODNOCENÍ  VÝSLEDKŮ  A   ZÁVĚR( množství K2O, který je nutno dodat do půdy, stanovte druh a množství hnojiva):

                                      C, Zhodnocení (diskuse a závěry  z výsledků jednotlivých pokusů)

                                  D, Závěr  ( splnění  cílů - str.1 -  cvičení)

                                                                             Jméno autora + spec.:
                                                                                (čitelný ! podpis)                                                                                                              
                                                                             Kontroloval  (jméno + spec.)  :
                                                                                                                (čitelný ! podpis)