Informační příprava výzkumu.
Informační příprava výzkumu. Typy textů. Primární pramen, sekundární pramen, metaanalýza, nejvýznamnější pedagogické časopisy. Rešerše, databáze, deskriptory.
K.Vlčková, přednášky Základy pedagogické metodologie, JS 2004/05

Tento text je podkladovým materiálem k přednáškám, neprošel jazykovou korekturou. Více k tématu naleznete v knize GAVORA, P. Úvod do pedagogického výzkumu. Brno : Paido, 2002. ISBN 80-85931-79-6. S. 16 – 23.

Informační příprava výzkumu
•	= studium dosud publikované literatury,
•	umožní orientovat se v problematice (co se o problematice již ví a jak se to zkoumalo – metody, zpracování a interpretace výsledků),
•	získání teoretických základů (potřebné pro upřesnění problému, vymezení základních pojmů, ochrana před chybami v pochopení problému a jeho zpracování),
•	význam pro teoretické uchopení problematiky a metodologické zvládnutí výzkumu,
•	šetří čas, který bychom ztratili zkoumat vše od začátku.

Typy textů o empirickém výzkumu v pedagogice
•	články v časopisech – nejfrekventovanější, rozsah 5 až 10 stran, časopisy jsou dostupné v knihovnách,
•	knihy (i učebnice, sborníky); monografie (řeší 1 problém) bohaté na zdroje literatury a poznatky – lze se  o ně dále opřít,
•	výzkumné zprávy - velmi podrobný popis výzkumu,
•	disertace – velmi podrobný popis výzkumu, výzkum se dá opakovat/replikovat a ověřit jeho výsledky.

Dle původu poznatků rozlišujeme:
a)	Primární pramen – jsou v něm původní empirická data.
b)	Sekundární pramen – autor popisuje a zpracovává údaje jiných, méně podrobný a obsahuje méně technických údajů o výzkumu, rychleji získáte přehled, uvádí citace konkrétních výzkumů, je dobré nezůstat jen u sekundárních zdrojů.
•	Přehledové studie k problematice  -  souhrn vícera výzkumů z určité problematiky za určité období,
•	metaanalýza – srovnávání a vyhodnocování výzkumů o určité problematice – využívá tzv. míru účinku vyjadřující velikost experimentálního „zisku“ při každém výzkumu,
•	existují specializované časopisy na přehledové studie (Review of Educational Research),
•	přehledové příručky výzkumu -  přehled dosavadních výzkumů + hodnocení problematiky za určité období (př. Handbook of Research on Teaching, M. C. Wittrock, 1986 – souhrny výzkumů z jednotlivých oblastí výchovy a vzdělávání; The International Encyclopedia  např. of Curriculum, of Evaluation, of Teaching and Teacher Education atd.),
•	při čtení pomáhají cizojazyčné odborné slovníky (př. Anglicko-český pedagogický slovník, J. Mareš – P. Gavora, 1999 atd.),
•	učebnice – uvádí výzkumy, aby podpořily teorie; přináší přehled, ale často zaostávají za rychlým pokrokem ve vědě (aktuální jsou spíše články a výzkumné zprávy).

Vyhledávání literatury
•	Využívat knihoven a různých institucí, nejen v ČR!,
•	ročně vychází 20 000 článků o výchově, v 750 časopisech; další druhy publikací: knihy, sborníky, encyklopedie, příručky, zpravodaje – statisíce,
•	„neexistuje téma“, o kterém by se nepsalo – problém je, jak se k němu dostat a vybrat to správné,
•	potřeba naučit se rychle a efektivně vyhledávat literaturu a informace.

Knihovny a informační střediska
•	největší zdroj pramenů,
•	pokud knihovna vámi nalezenou publikaci nemá, existuje meziknihovní výpůjčková služba; pokud se jedná o nedostupný článek, lze napsat autorovi a požádat o xerokopii či zaslání v el. podobě e-mailem.
Katalogy 
•	Vyhledáte v nich knihy apod., obvykle i přístup přes Internet (př. www.mzk.cz), existuje i jednotný vyhledávací portál v ČR,
•	2 druhy katalogů: 
a)	autorský/jmenný – literatura uspořádána podle příjmení autorů,
b)	předmětový – podle oblastí, např. podle Mezinárodního desetinného třídění – MDT – část 37 se týká výchovy.

MDT
37.0   Základy a druhy výchovy a vzdělávání
371    Organizace výchovné a vzdělávací soustavy. Školství
372  Obsah a formy činnosti v předškolní výchově a v počátečním vyučování. Vyučovací předměty všech stupňů a typů škol
373   Všeobecně-vzdělávací soustava
374   Mimoškolská výchova a vzdělávání
376   Výchova, vzdělávání a vyučování zvláštních skupin osob

Každá část se dále dělí, např.
37.004.1    Efektivnost školy z didaktického hlediska
37.001.76  Inovace, novátorství v pedagogice
37.047.3    Výzkumné zprávy	

Časopisy
•	Pedagogika
•	Pedagogická orientace
•	Komenský
•	Speciální pedagogika
•	Andragogika
•	Český jazyk a literatura
•	Cizí jazyky
•	Odborná výchova

Slovensko:
•	Pedagogická revue – Slovensko, 1 za 2 měsíce, mívá monotematická čísla, články i o výzkumech
•	Technológia vzdelávania – měsíčně, příloha Slovenský učiťel – vyhlášky atd.
•	Psychológia a patopsychológia dieťaťa 
•	Efeta 
•	Mládež a spoločnost 
•	Pedagogické rozhľady 
•	Předškolská výchova 
•	Vychovávateľ 
•	Naša škola - pro MŠ a 1.st. ZŠ
•	Vzdelávanie dospelých 
•	Slovenský jazyk a literatúra v škole 
------------
•	Current Contents – časopis, CD-ROOM, on line; seznam článků vybraných časopisů, v angličtině, pro pedagogiku svazek Social and Behavioral Sciences – část Education.

Bibliografie
•	= soupis literatury,
•	přehledy literatury vydávají knihovny a informační střediska – obsahují tzv. anotované bibliografické záznamy o knižní a časopisecké literatuře vydávané doma a v zahraničí,
•	v ČR vychází: Přehled pedagogické literatury, Výběrová bibliografie českých článků a knih, Výběrová bibliografie zahraničních článků a knih.

Anotace
•	stručný souhrn obsahu,
•	anotovaná bibliografie = soupis literatury vybavený anotacemi.

Př.
FINCK,Wolfgang – HOGAU, Heinz. Das Bild des Schülers von sich selbst – wichtige Determinante für den Lernerfolg. (Žákovo sebepojetí – důležitý předpoklad učebního úspěchu). Pädagogik, 45, 1990, č. 6, s. 482 – 486.
Otázka individuality školní osobnosti. Hlavní zdroje informací o sobě. Obraz osobnosti (sebepojetí) a náročně prostředí.
Deskriptory: osobnost; žák; rozvoj osobnosti; sebehodnocení; sebepoznávaní; sebekritičnost; sebepojetí; individualita; psychologie osobnosti; rozvoj	

Rešerše
•	= výběrová bibliografie (obvykle sestavená knihovnou pro konkrétního čtenáře),
•	je třeba zadat klíčová slova anebo deskriptory.

Databáze
•	soubor bibliografických údajů zpracovaných počítačem, slouží i ke zhotovování rešerší,
•	česká databáze DPS, slovenská DATAPED,
•	největší světová ERIC – Educational Resource Information Centre (anglicky psaná literatura),
•	British Educational Index – data z asi 300 pedagogických časopisů,
•	Proquest - fulltexty článků www.proquest.cz - licence v ČR koupena (dostupně v knihovnách apod.).

Deskriptory a klíčová slova
•	Deskriptory jsou obvykle hlavní pojmy, je třeba zadat je správně a odhadnout jejich počet,
•	příliš obecné deskriptory vedou k zobrazení mnoha údajů (stovky, tisíce), naopak příliš úzké k málo bibliografiím,
•	př. široké deskriptory: škola, žáci, aktivizace, kladení otázek; užší: bilingvální škola, záškoláctví,
•	existují příručky s deskriptory (Český pedagogický tezaurus aj.), systém deskriptorů má i ERIC, UNESCO-IBE aj.

Práce s literaturou
•	relevantní literatura se shromáždí, zpracuje (xerokopie, výpisky), utřídí a vyhodnotí,
•	výpisky mohou mít užší či širší rámec, obvykle obsahují vaše hodnocení a komentář (co je cenné, zajímavé, co můžete využít),
•	výpisky se píší na kartotéční lístky nebo se ukládají do kartotéky počítače,
•	z literatury vypracujeme teoretický úvod práce  - nejedná se o mechanické výpisky! a parafráze jiných autorů!, je třeba dodat úvodu hodnotící nadhled – dobře se zorientovat v problematice, jinak bude povrchní nejen teoretický úvod, ale i hypotézy (povrchní, nesystematické, odtažité) a interpretace dat,
•	ihned si zaznamenávat bibliografické údaje podle platné citační normy (jméno autora, název publikace, rok vydání atd. (viz citační norma), později se to špatně dohledává,
•	Jak číst vědecký text? Má  pevnou strukturu  - článek má nadpis, anotaci na 8 –10 řádků a klíčová slova, které umožní rychlou první orientaci. Úvodní část uvádí výzkumný problém a hodnotí podobné výzkumy, poté jsou uvedeny cíle výzkumu, hypotézy, metody výzkumu, popis výzkumného souboru, průběhu výzkumu, výsledků a jejich interpretace a závěr.

Chyby začínajících při informační přípravě
•	Povrchní, malý vhled do problematiky; důvod: nepochopení problematiky,
•	nedostatečná orientace v literatuře (prostudování malého množství knih apod.); důvody:  neznalost zdrojů, jejich nedostupnost, špatné naplánování času na výzkum, podcenění této etapy výzkumu apod.,
•	nesystematické zpracování literatury; důvod: nesystematické prostudování literatury, autor něco prošel, něco ne,
•	prostudování jen české literatury; důvody: neznalost cizích jazyků,
•	prostudování pouze zahraniční literatury a podcenění domácí; důvod: domněnka, že se dané téma u nás nezkoumá/nezkoumalo, nedostatečná informovanost o domácím dění,
•	nepořádek v bibliografických údajích – neúplné, nejsou podle normy.

Použitá literatura:
GAVORA, P. Úvod do pedagogického výzkumu. Brno : Paido, 2002. ISBN 80-85931-79-6. S. 16 – 23.

Další možná literatura pro zájemce:
KAHN, N. B. Jak efektivně studovat a pracovat s informacemi. Praha : Portál, 2001. ISBN 80-7178-443-5. (s. 150)
ČMEJRKOVÁ, S.; DANEŠ, F., SVĚTLÁ, J. Jak napsat odborný text. Praha : Leda, 1999. ISBN 80-85927-69-1. (s. 255)
ROWNTREE, D. Naučte se studovat. B.m. : Etna, b.r. ISBN 80-85786-20-6. (s.214)