3. Modaalinen rakenne (tehden)

Modaalinen rakenne korvaa tapaa ilmaisevaa siten että-sivulausetta. Voi kysyä, miten predikaatin tekeminen tapahtuu, ja modaalinen rakenne on vastaus kysymykseen:

Miten palasimme cocktail-kutsuilta? Palasimme cocktail-kutsuilta  kävellen.

Rakenteen nominaalimuodossa oleva verbiosa määrittelee predikaatin tekemisen tapaa ja on samassa aikamuodossa sen kanssa. Modaalirakenteen ja hallitsevan lauseen tekeminen ja tapahtuminen ovat samanaikaista. Modaalirakenne kertoo hallitsevan lauseen tekemisen tavan.

Modaalirakennetta eivät ilmeisesti kaikki kielentutkijat pidä lauseenvastikkeena.
Lepakko lepää riippuen. Lepakko lepää siten, että riippuu.

Moni urheilija turmelee moraalinsa siten, että turvautuu dopingiin.
Moni urheilija turmelee moraalinsa dopingiin turvautuen. 

Verbityyppi 1	istu-a	istu-e-n                                            	
Verbityyppi 2	syöd-ä	syöd-e-n                                          	
Verbityyppi 3	menn-ä	menn-e-n                                         	
Verbityyppi 4	tavat-a	tavat-e-n                                         	
Verbityyppi 5	hallit-a	hallit-e-n                                         	
Verbityyppi 6	vanhet-a	vanhet-e-n                                      	
HUOM.	laske-a	laski-e-n                                         	
	itkie-ä	itki-e-n                                            	
	luke-a	luki-e-n                                           	

Mahdollisia virheitä:
Modaalista lauseenvastiketta tapaa kuitenkin nykykielessä hyvin paljon tehtävissä, jotka eivät ole kuvatun käytön mukaisia. Väärä käyttö esim. lehtikielessä on niin yleistä, että voi puhua muotivirheestä. Niinpä käyttäessään modaalista rakennetta kannattaa ajatella, täyttääkö lauseenvastike mainitut ehdot.  Jos kyse on itsenäisestä verbistä eikä toisen verbin tavan määrittelystä ja aikakin mahdollisesti on eri, ei modaalinen rakenne käy.

*Hän jakoi lehdet nopeasti päästen aikaisin kotiin. 
Edellinen esimerkki on ongelmallinen, sillä ensin jaetaan lehdet ja vasta sitten päästään kotiin.
Korjaus: Hän jakoi lehdet nopeasti ja pääsi aikaisin kotiin.

*Pöytäkirjassa todettiin, että kokous alkoi kello 15.00 päättyen noin kello 17.10.
Kokouksen alkamisen tapa ei voinut olla päättyminen, joka olisi kestänyt kaksi tuntia.
Korjaus: Pöytäkirjassa todettiin, että kokous alkoi kello 15.00 ja päättyi kello 17.10.

*Jäätikköjokien kuljettamat ainekset, savi, hiesu ja hieta, purkautuivat vesialtaaseen kerrostuen pohjalle hedelmälliseksi lustosaveksi.
Kerrostuminen ei ole purkautumisen tapa, vaan kerrostuminen seuraa purkautumista.
Korjaus: Jäätikköjokien kuljettamat ainekset, savi, hiesu ja hieta, purkautuivat vesialtaaseen ja kerrostuivat pohjalle hedelmälliseksi lustosaveksi.

*Eläinaktivistit rikkoivat akkulaturin luullen sitä ketuntappovälineeksi.
Luulemisella ei pysty rikkomaan edes akkulaturia, ts. aktivistit eivät riko siten, että luulevat.
Korjaus: Eläinaktivistit rikkoivat akkulaturin, koska luulivat sitä ketuntappovälineeksi.
 
*Laoksen väestö on vähälukuinen koostuen pääosin Lao- ja Thai-heimojen jäsenistä.
Jos predikaattiverbi on olla, ei modaalinen rakenne voi olla oikein. Toisella verbimuodolla ei kuvata olemisen tapaa.
Korjaus: Laoksen vähälukuinen väestö koostuu pääosin Lao- ja Thai-heimojen jäsenistä.
 
Muista erikseen semmoiset useimmiten virheelliset ilmaukset kuin johtuen, liittyen, perustuen ja riippuen, sillä nekin ovat verbimuotoja eivätkä partikkeleita, vaikka niitä partikkelin tapaan usein käytetään.  Koska on olemassa oikeitakin partikkeleita, ei kannata kyseisiä muotoja suosia. Esimerkkejä käytöstä, jossa ilmaus kannattaa korjata varsinaisella partikkelilla:

*Huonosta säästä johtuen - -.	 Huonon sään takia / vuoksi / tähden - -.
*Pukeudun säästä riippuen.	Pukeudun sään mukaisesti.
 *Tutkimukseeni liittyen  - -.	 Tutkimukseen liittyvästi  - -.

*Esikoululaiset arvostavat toisiaan muuten kuin koulutöihin perustuen.
 Esikoululaiset arvostavat toisiaan muuten kuin koulutöiden perusteella.

Huom: On kuitenkin olemassa kiteymiä, joissa verbin modaalimuoto on oikein partikkelimaisessa käytössä, esim. kaikesta päätellen, ikäänsä nähden, ottaen huomioon, vuodesta 1990 alkaen tai juhannuksesta lähtien jne.

4. Finaalinen lauseenvastike  (tehdäkse/ni, -si...)

Finaalirakenne eli finaalinen lauseenvastike vastaa tarkoitusta tai syytä ilmaisevaa jotta-lausetta. Finaalirakennetta ei voi käyttää passiivin yhteydessä. Päälauseessa ja infinitiivin -kse-rakenteessa (1. infinitiivin pitemman muodon rakenteessa) on aina sama subjekti.

Lämmitimme saunan voidaksemme rentoutua perusteellisesti.
Lämmitimme saunan, jotta voisimme rentoutua perusteellisesti.

Hän meni aikaisin nukkumaan jaksaakseen nousta aikaisin ylös. 
Hän meni aikaisin nukkumaan, jotta jaksaisi nousta aikaisin ylös.

	infinitiivi	-kse + possessiivisuffiksi	
			
Verbityyppi 1	oppia	oppi-a-kse-ni	
Verbityyppi 2	tehdä	tehd-ä-kse-si	
Verbityyppi 3	nousta	noust-a-kse-en	
Verbityyppi 4	avata	avat-a-kse-mme	
Verbityyppi 5	häiritä	häirit-ä-kse-nne	
Verbityyppi 6	paeta	paet-a-kse-en	

Hän istui alas katsoakseen televisiota.
Leena lähti ulos mennäkseen pankkiin.
Pekka meni ravintolaan juodakseen tuopin olutta.
Selvitäkseen tentistä hän luki yötä päivää.
Menin kauppaan ostaakseni ruokaa.
Virtaset matkustivat Espanjaan voidakseen levätä.
Virtaset matkustivat Espanjaan, jotta he nauttisivat matkasta enemmän.
Me harjoittelemme pelataksemme hyvin.
Minä menen kahvilaan tavatakseni ystäväni.

Mahdollisia virheitä:
Tavallisin virhe onkin merkitykseen liittyvä: muotoa käytetään, vaikka kyse ei ole ajattelukykyisestä subjektista tai ainakaan tavoitteellisesta tarkoitushakuisesta toiminnasta.
*Lehden mukaan iltapäiväkerho lähti syyskuun alussa syyslomalle alkaakseen jälleen tammikuussa.   
Kerho ei ole ajattelukykyinen subjekti. Myöskään kerhon ohjaajien, lasten tai lasten vanhempien tavoite ei ole, että kerho olisi koko syksyn suljettuna.  Lauseenvastike on näin ollen aivan virheellisesti muodostettu. Jos se olisi oikein, kerho ajattelisi, että lähden nyt lomalle, jotta voin alkaa tammikuussa. 
Korjaus: Lehden mukaan iltapäiväkerho lähti syyskuun alussa "syyslomalle" mutta sen toiminta voidaan aloittaa jälleen tammikuussa.
 
Myöskään seuraavassa esimerkissä ei voi olla kyse subjektin eli ihmisien tavoitteesta:
*Maanjäristyksen alettua monet ihmiset juoksevat ulos rakennuksista vain jäädäkseen kaatuvien savupiippujen, tippuvien kattotiilten tai lasien alle.
Esimerkin mukaan ihmiset juoksevat ulos, jotta jäisivät kaatuvien savupiippujen ynnä muun alle. Koska kukaan tuskin tahtoo savupiipun alle jäädä vaan juoksemisen tavoite on päinvastoin yritys pelastautua, täytyy virke korjata.
Korjaus: Maanjäristyksen alettua monet ihmiset juoksevat ulos rakennuksista ja jäävät sen vuoksi kaatuvien savupiippujen, tippuvien kattotiilten tai lasien alle.

*Klaus lähti unelmiensa purjehdukselle palatakseen vasta kuukausien kuluttua.
Edellä oleva esimerkki aukeaa seuraavasti: Klaus lähti unelmiensa purjehdukselle, jotta hän palaisi vasta kuukausien kuluttua. Palaaminen vasta kuukausien kuluttua ei kuitenkaan ole syy purjehdukselle lähtöön. Korjaus: Klaus lähti unelmiensa purjehdukselle, jolta hän palaisi vasta kuukausien kuluttua. 

Aivan virheellinen käsitys finaalisen lauseenvastikkeen merkityksestä ja käytöstä näkyy olevan yleisönosastokirjoittajalla, joka paikallislehti Karjalan Heilissä (19.7.2003, s. 8) vakuuttaa seuraavasti:
*Enempää harmia ja mielipahaa kellekään aiheuttaakseni olen aina pyrkinyt parkkeeraamaan autoni mahdollisimman sivuun.
Kirjoittaja pyrkii siis muotoilunsa mukaan aiheuttamaan harmia ja mielipahaa. Tavoiteltu merkitys on aivan ilmeisesti päinvastainen: jotta en aiheuttaisi harmia ja mielipahaa. Tämmöinen kiellon sisältävä merkitys onkin parasta muotoilla sivulauseen avulla.
Korjaus: Jotta en aiheuttaisi enempää harmia ja mielipahaa kellekään, olen aina pyrkinyt parkkeeraamaan autoni mahdollisimman sivuun.

Finaalinen lauseenvastike viittaa aina lauseen subjektiin, joten sitä ei voi käyttää passiivisessa lauseessa, vaikka vastaava sivulause alkaisi jotta-konjunktiolla ja merkitys olisi siten tavoitteeseen liittyvä.
Vrt. Ymmärtääkseen klassista ajattelua Pekka lukee kesällä Platonin teokset.
*Ymmärtääkseen klassista ajattelua luetaan Platonia.
Ensimmäinen virke on muodostettu oikein, koska Pekka on lauseen subjekti, joka tahtoo ymmärtää. Jälkimmäinen virke sen sijaan on väärin muodostettu, koska viitataan ihmisiin yleensä eli kyse on passiivista.  Tällöin tulee käyttää jotta-lausetta.
Korjaus jälkimmäiseen: Platonia luetaan, jotta ymmärrettäisiin klassista ajattelua.
Oikein on sen sijaan muutamissa kiteymissä näkyvä ns. kvantum-rakenne, joka vastaa mikäli- eikä jotta-lausetta, esim. nähdäkseni, ymmärtääkseni kesäisin yleensä lomaillaan jne. Sitä voi käyttää passiivissakin, eikä sen tarvitse täyttää esitettyjä ehtoja.

5. Kvantumrakenne eli kvantum-lauseenvastike (muistaakseni)

Kvantum-lauseenvastike vastaa sikäli kuin-lausetta. Sen predikaatti on muodoltaan samanlainen kuin finaalirakenteen (eli I. infinitiivin pitempi muoto), mutta sen merkitys on erilainen, ja sitä voi käyttää myös passiivin yhteydessä.

ymmärtä-ä-kse-ni	jos ymmärrän asian oikein	
käsittä-ä-kse-mme	jos käsitämme asian oikein	
muista-a-kse-ni	jos muistan asian oikein	
tietä-ä-kse-mme	jos tiedämme asiasta jotain, sen mukaan mitä tiedämme	
luull-a-kse-ni	luulen että, luultavasti	

Tietääkseni Liisan lakkiaisiin oli kutsuttu paljon vieraita.
Sikäli kuin tiedän, Liisan lakkiaisiin oli kutsuttu paljon vieraita.

Tietääkseni asia on näin.
Sikäli kuin tiedän, asia on näin.

Ymmärtääkseni kärpäsen ajatusmaailma on aika yksinkertainen. 
Sikäli kuin ymmärrän, kärpäsen ajatusmaailma on aika yksinkertainen.