KOUDELOVÁ, Jana. Poslední poloroubený dům čp. 124 v Kopřivnici v kontextu sídelní struktury lánové vsi (The last half-timbered house number 124 in Kopřivnice in the kontext of a waldhufendorf settlement structure). Museum Vivum. Časopis českých muzeí v přírodě. Rožnov pod Radhoštěm: Národní muzeum v přírodě, 2019, vol. 14, No 2019, p. 67-91. ISSN 1803-1358. |
Other formats:
BibTeX
LaTeX
RIS
@article{1595816, author = {Koudelová, Jana}, article_location = {Rožnov pod Radhoštěm}, article_number = {2019}, keywords = {vernacular architecture; agriculture; industry; building research; Waldhufendorf}, language = {cze}, issn = {1803-1358}, journal = {Museum Vivum. Časopis českých muzeí v přírodě}, title = {Poslední poloroubený dům čp. 124 v Kopřivnici v kontextu sídelní struktury lánové vsi}, url = {http://muzeavprirode.cz/zdroj/?mc_kategorie=44&mc_autor=&mc_order=date_desc&mc_pdf=on}, volume = {14}, year = {2019} }
TY - JOUR ID - 1595816 AU - Koudelová, Jana PY - 2019 TI - Poslední poloroubený dům čp. 124 v Kopřivnici v kontextu sídelní struktury lánové vsi JF - Museum Vivum. Časopis českých muzeí v přírodě VL - 14 IS - 2019 SP - 67-91 EP - 67-91 PB - Národní muzeum v přírodě SN - 18031358 KW - vernacular architecture KW - agriculture KW - industry KW - building research KW - Waldhufendorf UR - http://muzeavprirode.cz/zdroj/?mc_kategorie=44&mc_autor=&mc_order=date_desc&mc_pdf=on L2 - http://muzeavprirode.cz/zdroj/?mc_kategorie=44&mc_autor=&mc_order=date_desc&mc_pdf=on N2 - Příspěvek se snaží na příkladu stavebněhistorického vývoje prostého domkářského obydlí čp. 124 v Kopřivnici představit začátky procesu přeměny sídelní struktury někdejší lánové vsi v moderní město. V úvodu je připomenut vznik a počátky středověké vesnice a následně její podoba v první polovině 19. století, kdy si ještě uchovávala zemědělský charakter lánové vsi. Od druhé poloviny uváděného století probíhala postupná parcelace zemědělské půdy v důsledku zahušťování zástavby, vyvolané rozvojem zdejšího průmyslu. Měnil se nejen celkový obraz vesnice, ale také struktura jejího obyvatelstva. Z většiny rolníků se stávali kovozemědělci, jejichž hlavní obživou byla práce v místní továrně na výrobu bryček a kočárů. Transformace hospodářských a sociálních poměrů v Kopřivnici se nakonec odrazila i v podobě zdejší zástavby. Stavební proměnou prošel i dokumentovaný poloroubený dům čp. 124, který do léta 2018 zůstával jedním z posledních dokladů vesnické zástavby Kopřivnice. ER -
KOUDELOVÁ, Jana. Poslední poloroubený dům čp. 124 v Kopřivnici v kontextu sídelní struktury lánové vsi (The last half-timbered house number 124 in Kopřivnice in the kontext of a waldhufendorf settlement structure). \textit{Museum Vivum. Časopis českých muzeí v přírodě}. Rožnov pod Radhoštěm: Národní muzeum v přírodě, 2019, vol.~14, No~2019, p.~67-91. ISSN~1803-1358.
|