MASARYKOVA UNIVERZITA

FAKULTA INFORMATIKY

# Informační systém o zpracování bioodpadů

## Diplomová práce

### Lukáš Hala

Brno, jaro 2010

Prohlášení

Prohlašuji, že tato diplomová práce je mým původním autorským dílem, které jsem vypracoval samostatně. Všechny zdroje, prameny a literaturu, které jsem při vypracování používal nebo z nich čerpal, v práci řádně cituji s uvedením úplného odkazu na příslušný zdroj.

Vedoucí práce

prof. RNDr. Jiří Hřebíček, CSc.

Shrnutí

Tato práce spadá do oblasti odpadového hospodářství, konkrétně zpracování biologicky rozložitelných odpadů. Poskytuje čtenáři základní přehled o problematice bioodpadů, zejména o způsobech nakládání s nimi. Dále se zabývá analýzou existujících portálů o bioodpadech. Praktická část práce je potom zaměřena na analýzu současného a vytvoření nového webového portálu o zpracování bioodpadů.

Seznam obrázků

4.1. Ukázka původního informačního systému BI-OD-IS
4.2. Administrační rozhraní redakčního systému YXY
4.3. Grafický návrh portálu vytvořený v editoru Gimp
4.4. Diagram případů užití
4.5. Kontextový diagram
4.6. DFD 0. úrovně
4.7. DFD 1. úrovně – Evidence článků
4.8. DFD 1. úrovně – Evidence kategorií
4.9. DFD 1. úrovně – Evidence organizací
4.10. DFD 1. úrovně – Prezentace dat
4.11. Vytvořená mapa kompostáren a bioplynových stanic

## Kapitola 1. Úvod

## Zadání

Cílem DP je vytvořit poradenský informační systém (např. webový portál), který bude poskytovat ucelené informace o nakládání a zpracování bioodpadů v ČR nebo SR. Bude zde možno nalézt informace jaké odpady patří mezi bioodpady a jakými metodami se zpracovávají, dále příslušnou legislativu vztahující s k této problematice, apod. Dále zda budou uvedeny informace o společnostech, které zpracovávají nebo produkují bioodpad nebo nabízí služby, které se zpracováním bioodpadů souvisí (například svozové společnosti, společnosti vyrábějící nádoby na bioodpad, atd.) a kontakty na ně. Budou zde odkazy i statistiky zpracování a produkce bioodpadů za dané období na daném místě. Dále zde budou informace (odkazy a vybrané články z odborné literatury) na téma bioodpady, které budou shrnuty do různých kategorií, které budou zkonzultovány s odborníky v této oblasti. Využije se přitom technologie Web 2.0.

## Uvedení do problematiky

Ochrana životního prostředí, ekologie, globální oteplování – všechny tyto pojmy jsou v posledních letech skloňovány, zejména v médiích, až příliš často. Tak často, že to začíná být až otravné. Postupně se však začínají objevovat názory, že to s tím globálním oteplováním způsobovaným člověkem a s různými katastrofickými předpověďmi možná nebude až tak kritické.

Spíše by nás měly trápit neobnovitelné zdroje energie. Je jisté, že uhlí se jednou vytěží, stejně tak zásoby ropy a zemního plynu a bude potřeba je nahradit něčím jiným, lepším i ekologičtějším. Současná lidská společnost se bez elektrické energie prostě již neobejde a její spotřeba bude pravděpodobně neustále stoupat. Proto se hledají nové způsoby výroby energie, které by nebyly závislé na neobnovitelných zdrojích.

Možná si to ani neuvědomujeme, ale přibližně polovinu běžného komunálního odpadu, který denně vyhazujeme do kontejnerů a popelnic tvoří biologicky rozložitelný odpad neboli bioodpad. Vyhazujeme vlastně něco, co se dá dále využít ať už k výrobě hnojiva (např. kompostu) nebo k přeměně na energii. Tato energie může alespoň částečně nahradit energii z fosilních paliv a omezit vznik skleníkových plynů. Málokdo ví, že ponecháním bioodpadu na pospas osudu na skládkách vznikají různé plyny, například metan, které unikají do atmosféry. A to je přece celkem rozumný důvod proč třídit odpad.

Mnoho lidí si tyto důvody pro třídění odpadu neuvědomuje, nezná, respektive nemá se kde dozvědět. A nejen z toho důvodu je cílem této práce vytvořit nový webový portál, který bude poskytovat ucelené informace o bioodpadech, o jejich zpracování a využívání a který bude sloužit všem, které tyto informace zajímají.

## Cíle práce

Hlavním cílem naší práce je implementovat nový informační systém (webový portál) na základě již existujícího IS vytvořeného v roce 2008 kolegyní Janou Smržovou. Tento systém se ukazuje být pro praktické využití již nevyhovující. Vše se vyvíjí, zvláště ve světě webových technologií. Je tedy nutné vytvořit nový webový portál, který bude lépe odpovídat současným webovým trendům a moderním technologiím a který bude lépe plnit svůj účel. Především bude naší snahou, aby tento byl tento portál dobře použitelný a předával obsažené informace kvalitní a přístupnou formou všem uživatelům.

Abychom mohli tento cíl splnit, je nezbytné se seznámit s problematikou odpadového hospodářství, především biologicky rozložitelných odpadů (BRO). Dotkneme se také související legislativy. Tomu je věnována 2. kapitola.

Před samotou implementací nového portálu je vhodné analyzovat již existující webové portály zaměřené na podobnou problematiku. To nám bude sloužit nejen jako poučení z nalezených nedostatků, ale zejména jako inspirace při snaze o dosažení našeho cíle. Analýzu webových stránek o bioodpadech najdeme ve 3. kapitole.

Předposlední 4. kapitola je praktickou částí této práce a provede nás analýzou, návrhem a implementací nového webového portálu. V závěrečné kapitole pak shrneme dosažené výsledky a ověříme splnění vytyčených cílů.

## Kapitola 2. Bioodpady

Než se pustíme do analýzy, návrhu a implementace webového portálu, musíme se seznámit s oblastí bioodpadů. V této kapitole nejdříve zmíníme projekt, v rámci kterého tento webový portál vzniká a vysvětlíme si základní pojmy týkající se bioodpadů. Nastíníme v jakých zařízeních a jakými způsoby se bioodpady zpracovávají, jaké jsou možnosti jejich využití a mimo jiné také uvedeme legislativu, která se bioodpady zabývá. Všechny tyto informace totiž budeme při tvorbě webového portálu potřebovat. A to nejen při jeho návrhu, ale i při naplňování webového portálu informacemi.

## Projekt Zlepšení využívání směsných komunálních odpadů...

Myšlenka vytvořit poradenský webový portál o bioodpadech, jehož realizace je popsána ve 4 – „Webový portál o zpracování bioodpadů“. kapitole nevznikla jen tak na zelené louce. Portál vzniká v rámci projektu, jehož zadavatelem je Ministerstvo životního prostředí (MŽP) a jehož hlavním cílem je mimo jiné snížení množství bioodpadů ukládaných na skládky.

Jedná se o projekt, který vychází z Resortního programu výzkumu v působnosti MŽP na léta 2007 – 2011. Spadá do oblasti podprogramu SP2 – Udržitelné využívání zdrojů a oblasti výzkumu SP2f – Nakládání s odpady a prevence vzniku odpadů, kde pomáhá řešit jeho cíl SP2f1 - Předcházet vzniku odpadů, snížit měrné produkce odpadů nezávisle na úrovni ekonomického růstu.

Projekt je možné najít v Informačním systému výzkumu, experimentálního vývoje a inovací pod označením SP/2F1/57/08[1]. Jeho řešitelem je DEKONT ENV.T., s.r.o. a celý název projektu zní:

> Zlepšení využívání směsných (zbytkových) komunálních odpadů s cílem snižování množství biologicky rozložitelných komunálních odpadů ukládaných na skládky a vytvoření kapacit pro zpracování biologicky rozložitelných odpadů, včetně odpadů z kuchyní a stravoven.

Další informace o tomto projektu můžeme najít například v Závěrečné zprávě o řešení projektu za rok 2008 [01]. Vytvořený webový portál bude kromě informací o bioodpadech obsahovat i prezentaci tohoto projektu.

## Vymezení základních pojmů

Biomasa

  je souhrn látek tvořících těla všech organismů, rostlin, bakterií, sinic a hub i živočichů. Tímto pojmem často označujeme rostlinnou biomasu využitelnou pro energetické účely. Jedná se o obnovitelný zdroj energie, který se dá využít například k výrobě elektřiny a tepla nebo biopaliva k pohonu vozidel. Rozlišujeme cíleně pěstovanou biomasu a odpadní biomasu, kam patří i biologicky rozložitelné odpady. [02]

Odpadem

  je podle zákona č. 185/2001 Sb. [03] „každá movitá věc, které se osoba zbavuje nebo má úmysl nebo povinnost se jí zbavit“. Přehled všech odpadů je možné najít v příloze 1 zákona č. 381/2001 Sb. Katalog odpadů.

Biologicky rozložitelný odpad (BRO)

  neboli bioodpad je rozložitelný pomocí mikroorganismů, bakterií, plísní, kvasinek, červů, žížal a dalších živých organismů. Bioodpady jsou schopny aerobního rozkladu (za přístupu vzduchu) nebo anaerobního rozkladu (bez přístupu vzduchu). BRO lze využít nejen ke kompostování, ale také jako biomasu pro výrobu elektrické či tepelné energie nebo pro pohon vozidel. [04]

Biologicky rozložitelný komunální odpad (BRKO)

  tvoří významnou část BRO a patří sem bioodpad z domácností, ale také odpad ze zahrádek nebo z městské zeleně. Plán odpadového hospodářství ČR stanovuje snížit množství BRKO ukládaného na skládky tak, aby podíl této složky činil v roce 2010 nejvíce 75 %, v roce 2013 nejvíce 50% a výhledově v roce 2020 nejvíce 35 % hmotnostních z celkového množství BRKO vzniklého v roce 1995 [15].

Směsný komunální odpad (SKO)

  je podle zákona č.185/2001 Sb. definován jako „veškerý odpad vznikající na území obce při činnosti fyzických osob“. Podíl BRKO ve směsném komunálním odpadu je dnes cca 42% [05].

Kompost

  je organické hnojivo, které se získá aerobním rozkladem směsi organického materiálu. Kompost je zdrojem humusu a má vysokou výměnnou kapacitu pro živiny (dusík, vápník, hořčík, draslík), které rostlinám postupně uvolňuje. Kompost je dále prospěšný například tím, že zvyšuje biologickou aktivitu půdy, zlepšuje výživu rostlin stopovými prvky a zlepšuje strukturu půdy [06]. Více o kompostování viz „Aerobní technologie“.

Bioplyn

  je plyn produkovaný během anaerobní digesce (viz „Anaerobní technologie“) organických materiálů a skládá se zejména z metanu, oxidu uhličitého, dusíku, vodíku a dalších plynů. Vzniká buď v přirozených prostředích (mokřady, sedimenty), v zemědělských prostředích (uskladnění hnojů a kejd), na skládkách odpadů (tzv. skládkový plyn) nebo v bioplynových stanicích. Používá se k výrobě elektřiny, tepla a také jako biopalivo. [07]

Biopalivo

  představuje způsob využití biomasy. Jde o palivo vzniklé cílenou výrobou či přípravou z biomasy. Biopaliva můžeme rozdělit na tuhá (dřevo, sláma), kapalná (bionafta, bioethanol) a plynná (bioplyn, dřevoplyn). V současnosti je chemická energie z biopaliv uvolňována hlavně jejich spalováním. Jsou vyvíjeny jiné účinnější metody pro jejich využití k výrobě elektřiny pomocí palivových článků. [08]

## Přehled bioodpadů

Jaké odpady vlastně řadíme mezi bioodpady? Zde je krátký přehled nejčastějších skupin bioodpadů převzatý z dokumentu [09].

Odpady ze zeleně.

  Sem patří především odpady z údržby zeleně jako je tráva a odpady ze zemědělství (zbytky rostlin a rostlinné tkáně).

Odpady z dřevin

  jako jsou větve, kmeny, pařezy apod. Tyto odpady se pro další využití ať už materiálové (kompostování) nebo energetické dále upravují. Dřevní odpad není vhodný k anaerobnímu využití.

Odpady ze separovaného sběru

  jsou odpady ze systémů odděleného sběru BRKO v domácnostech. Separovaný sběr těchto odpadů je v ČR prováděn minimálně. Jedná se o zbytky z přípravy jídel, odpad ze zahrádek apod. Papír je rovněž bioodpadem předurčeným na látkovou recyklaci.

Odpady ovoce a zeleniny.

  Sem řadíme odpady produkované obchodními řetězci, zemědělskými a potravinářskými společnostmi. Zdrojem těchto odpadů jsou i tržiště.

Odpady z kuchyní a restaurací.

  Tyto odpady není možno využívat pro krmné účely a vzhledem k hygienickým důvodům většinou ani ke kompostování, jediným vhodným způsobem využití tedy zůstává anaerobní digesce.

Odpady z potravinářského průmyslu

  představují širokou škálu BRO produkovanou potravinářským průmyslem (mlékárny, pivovary, pekárny, konzervárny, lihovary).

Odpady z papírenského průmyslu.

  Sem zařazujeme širokou škálu BRO produkovanou papírnami a celulózkami (krátká celulozová vlákna, papírenský biokal, stromová kůra).

Odpady jateční.

  Jedná se o odpady kategorie 3 a některé odpady kategorie 2 (obsah žaludků a střev, jateční čistírenský kal a shrabky z roštů, apod.) dle Nařízení ES č. 1774/2002, kterým se klasifikují vznikající živočišné produkty dle jejich rizikovosti.

Čistírenské kaly

  z ČOV zpracovávající městské odpadní vody, odpadní vody z domácností nebo odpadní vody podobného složení včetně kalů ze septiků a podobných zařízení.

Směsný komunální odpad (SKO)

  nebo též zbytkový odpad, tedy netříděný odpad, který občan ukládá do nádoby na odpad po provedených separacích nebo podobný odpad z firem. Do této skupiny zařazujeme i objemný odpad a odpad z tržišť.

Materiál z ustájení zvířat (hnoje, kejdy).

  Jedná se o exkrementy hospodářských zvířat včetně podestýlek. Jde zejména o chlévskou mrvu, hnůj, močůvku, hnojůvku, kejdu, hluboké podestýlky a trus.

Dřevní suroviny

  jako je dřevní štěpka, piliny, hobliny, různě upravená dřevní hmota např. pro kompostování (rozvlákněná dřevní hmota), palivové dřevo apod., s výjimkou dřeva z údržby veřejné zeleně a dřeva impregnovaného nebezpečnými látkami.

Tuhá alternativní paliva.

  Do této skupiny zařazujeme paliva vyráběná především z průmyslových a komunálních odpadů s to z toho důvodu, že některé komponenty jsou BRO nebo BRKO. Nejčastější komponenty alternativních paliv jsou směsné průmyslové plasty, použité obaly z plastů, fólie, papír, dřevo, pneumatiky a odpadní guma, odpadní dřevěné piliny a podobně.

Podrobný seznam všech odpadů můžeme najít, jak jsme již zmínili výše, v Katalogu odpadů, stanoveném vyhláškou č. 381/2001 Sb. Z tohoto Katalogu nás však zajímají pouze biologicky rozložitelné odpady, jejichž seznam můžeme najít například na webu MŽP [10] a také v příloze A – „Přehled biologicky rozložitelných odpadů dle zákona“ této práce.

## Nakládání s bioodpady

Jak jsme již nastínili v úvodu, třídění a využívání bioodpadu je důležité hned z několika důvodů. Bioodpad, který se ponechá na skládce společně se směsným odpadem, nemá dostatek kyslíku, dochází k anaerobnímu rozkladu (bez přístupu vzduchu) a organická hmota „umírá“ a hnije (na rozdíl od aerobního tlení, viz kompostování níže). Při tom se tvoří skládkový plyn (metan, čpavek, sirovodík a oxid uhličitý), který nepříjemně zapáchá, může ohrožovat zdraví obyvatel v okolí skládek a je významným skleníkovým plynem. Z odpadu, který ve skládce hnije, dále vznikají výluhy organických kyselin, což může vést ke kontaminaci spodních vod.

Dalším důvodem pro třídění odpadů je to, že bioodpad uložený na skládku zůstává bez dalšího využití. Živiny a organické látky v něm obsažené se nevrací do přirozeného koloběhu látek. A v neposlední řadě separaci bioodpadu ukládá zákon. [11]

Metody zpracování a využívání závisí na konkrétním typu bioodpadu. Způsoby nakládání s odpady upravuje zákon č. 185/2001 Sb. o odpadech a o změně některých dalších zákonů [03], a to v příloze 3 a 4. Zde jsou uvedeny seznamy způsobů využívání a odstraňování bioodpadů. Tyto seznamy včetně příslušných kódů jsou pro přehled uvedeny také v příloze B – „Způsoby odstraňování a využívání odpadů dle zákona“ této práce.

V následujících odstavcích uvedeme nejpoužívanější metody zpracování bioodpadů, jako je například kompostování či anaerobní digesce. Názvy a informace o jednotlivých technologiích byly čerpány především z dokumentu [09].

### Aerobní technologie

V aerobních technologiích jsou využívány procesy rozkladu organického materiálu za přístupu vzduchu. Řadíme sem kompostování a technologii Bricolare.

Kompostování

  neboli aerobní fermentace je biologická metoda využívání BRO, kterou se za kontrolovaných podmínek aerobních procesů a činností mikroorganismů (tlením) přeměňuje BRO na kompost. Ten lze použít jako velmi kvalitní hnojivo pro různé plodiny, jejichž zbytky mohou být opět přeměněny na kompost. Průmyslově se kompost vyrábí v kompostárnách, jejichž interaktivní mapu budeme vytvářet pro náš webový portál.

Technologie Bricolare

  je podobná kompostování, ale ve srovnání s kompostováním na zakládkách je méně náročná na plochu.

### Anaerobní technologie

Jedná se o technologie a procesy, které probíhají bez přístupu vzduchu. Hlavním zástupcem této skupiny je anaerobní digesce.

Anaerobní digesce

  je biodegradační proces. Při něm je organická hmota rozkládána mikroorganismy za nepřístupu vzduchu v reaktorech, za optimálně řízených podmínek (např. obsah sušiny, reakční teplota, pH). Hlavním produktem této přeměny je energeticky využitelný bioplyn (obsahující okolo 55 – 70 % methanu) na straně jedné a na straně druhé kvalitní hnojivo – kompost. Proces anaerobní digesce je nejčastěji využíván v bioplynových stanicích. Stejně jako v případě kompostáren budeme vytvářet jejich interaktivní mapu ČR.

### Výroba biopaliv biologickým sušením

Při tomto procesu je bioodpad nejprve připraven na sušení mechanickou předúpravou, především předdrcením a vyjmutím škodlivých odpadů [13]. Následuje sušení a výsledný suchý produkt je tříděn a mechanicky upravován na suchý stabilizát, který je následně peletizován pro spoluspalování v uhelných elektrárnách a teplárnách.

### Kvasné technologie

Alkoholové kvašení je biochemický proces, při kterém jsou sacharidy přeměňovány na alkohol za přítomnosti kvasinek. Kvasinky vytvářejí enzymy, které přeměňují rostlinné cukry na ethanol a oxid uhličitý za vzniku tepla. Reálné využití technologie zpracování vhodných odpadů na bioethanol a další produkty závisí na ekonomické efektivnosti zpracovatelského závodu.

### Termické technologie

Hlavním zástupcem této skupiny je spalování.

Spalování

  je termický proces, při kterém je organická hmota rozkládána působením teploty za dostatečného přístupu kyslíku na tepelnou energii.

### Termochemické technologie

Sem můžeme zařadit zplyňování a pyrolýzu.

Zplyňování

  je termochemický proces, při kterém je organická hmota rozkládána na hořlavé plyny působením teploty, jež přesahuje mez její chemické stability.

Pyrolýza

  je termický proces, při kterém je organická hmota rozkládána působením teploty, jež přesahuje mez její chemické stability. Stejně jako zplyňování je to proces reduktivní.

## Související legislativa

Katalog odpadů, nakládání s bioodpady, ukládání odpadů na skládky – to vše upravuje legislativa ČR. Krátce tedy zmíníme zákony a další právní normy včetně legislativy EU, které se nějakým způsobem týkají BRO. Plné a vždy aktuální znění všech zákonů je možné nalézt na Portálu veřejné správy ČR [14].

Zákon č. 123/1998 Sb.

  o právu na informace o životním prostředí

  Tento zákon mimo jiné zabezpečuje práva na přístup k informacím o životním prostředí a na včasné a úplné informace o životním prostředí, na vytvoření podmínek pro výkon tohoto práva a podporu aktivního zpřístupňování informací o životním prostředí ze strany povinných subjektů.

Zákon č. 185/2001 Sb.

  o odpadech a o změně některých dalších zákonů

  Zákon například stanovuje pravidla pro předcházení vzniku odpadů a pro nakládání s nimi, práva a povinnosti osob v odpadovém hospodářství a působnost orgánů veřejné správy.

  Odpadem je podle §3 tohoto zákona „každá movitá věc, které se osoba zbavuje nebo má úmysl nebo povinnost se jí zbavit a přísluší do některé ze skupin odpadů uvedených v příloze č. 1 k tomuto zákonu.“ [03]

  Zákon také stanovuje způsoby odstraňování a využívání odpadů (viz příloha B – „Způsoby odstraňování a využívání odpadů dle zákona“).

Vyhláška č. 381/2001 Sb.

  Katalog odpadů

  Jedná se o vyhlášku Ministerstva životního prostředí, kterou se stanoví Katalog odpadů a Seznam nebezpečných odpadů.

  V příloze A – „Přehled biologicky rozložitelných odpadů dle zákona“ této práce je uveden seznam biologicky rozložitelných odpadů, vytvořený Ministerstvem životního prostředí právě na základě Katalogu odpadů. Celý Katalog je pak samozřejmě možné dohledat na Portálu veřejné správy ČR [14].

Vyhláška č. 382/2001 Sb.

  o podmínkách použití upravených kalů na zemědělské půdě

  Tato vyhláška MŽP určuje mimo jiné technické podmínky použití upravených kalů na zemědělské půdě a určuje mezní hodnoty koncentrací vybraných rizikových látek, které mohou být do zemědělské půdy přidány.

Vyhláška č. 383/2001 Sb.

  o podrobnostech nakládání s odpady

  Opět se jedná o vyhlášku MŽP, která stanovuje různé náležitosti ohledně zpracování a využívání odpadů.

Nařízení vlády č. 197/2003 Sb.

  o Plánu odpadového hospodářství ČR

  Hlavní obsah tohoto nařízení představuje jeho příloha, která stanovuje například zásady pro nakládání s odpady, opatření k předcházení vzniku odpadů, podíl odpadů ukládaných na skládky atd.

Vyhláška č. 294/2005 Sb.

  o podmínkách ukládání odpadů na skládky

  Vyhláška zapracovává příslušné předpisy Evropských společenství a upravuje mimo jiné technické požadavky na skládky odpadů, seznam odpadů, které je zakázáno ukládat na skládku a podobně.

Vyhláška č. 341/2008 Sb.

  o podrobnostech nakládání s biologicky rozložitelnými odpady

  Tato vyhláška se týká přímo bioodpadů a stanovuje například seznam bioodpadů, technické požadavky na vybavení a provoz zařízení biologického zpracování bioodpadů, obsah provozního řádu zařízení atd.

Vyhláška č. 374/2008 Sb.

  o přepravě odpadů

  Upravuje v návaznosti na přímo použitelný předpis Evropských společenství o přepravě odpadů rozsah informací a dokumentace pro jednotlivé druhy přepravy a označení motorového vozidla přepravujícího odpad.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 98/2008/ES

  o odpadech

  Jedním z hlavních cílů směrnice je recyklovat do roku 2020 až 50 % hmotnosti odpadu z domácností a také zdůrazňuje potřebu předcházet vzniku odpadů. Podrobnou analýzu této směrnice můžeme najít například v [15].

Směrnice EU č. 1999/31/ES

  o skládkách odpadu

  Směrnice stanovuje požadavek na snížení množství biologicky rozložitelného odpadu ukládaného na skládky na 75 % celkové hmotnosti v roce 1995 do roku 2010, na 50 % této hodnoty do roku 2013 a 35 % této hodnoty do roku 2020.

[1] http://www.isvav.cz/projectDetail.do?rowId=SP%2F2F1%2F57%2F08

## Kapitola 3. Analýza existujících portálů o bioodpadech

Kolik vlastně existuje českých webových stránek zabývajících se bioodpady? Určit nějaké přesné číslo je samozřejmě nemožné. Internet je prostě příliš velký (i když se omezíme pouze na ten český) a webů, které se nějakým způsobem věnují bioodpadům je řádově desítky, ne-li stovky.

Nějakou tu sekci zabývající se odpadovým hospodářstvím můžeme najít na stránkách krajů, měst i menších obcí. Dále existuje mnoho sdružení a neziskových organizací, které provozují webové prezentace o BRO a v neposlední řadě jsou to komerční subjekty, které se zabývají zpracováním bioodpadů či prodejem výstupních surovin (kompost, bioplyn) a také poskytováním souvisejících služeb jako výroba kontejnerů nebo přeprava. Takové subjekty pak obvykle na svých webových stránkách poskytují i informace o bioodpadech.

My se však omezíme pouze na ty webové portály a informační systémy, kde shromažďování a poskytování informací o bioodpadech (nebo obecně o odpadech) je jejich primárním cílem. K jejich nalezení využijeme především vyhledávačů Google a Seznam a také odkazů na nalezených portálech. Na konci kapitoly zmíníme také některé významné webové stránky, které se bioodpady zabývají alespoň částečně.

Každý analyzovaný portál zhodnotíme jak z hlediska obsahového, tak z hlediska uživatelského dojmu, především co se týká přístupnosti, použitelnosti a grafického zpracování. Všech nalezených nedostatků se budeme ve vytvářeném webovém portálu snažit vyvarovat.

## Biom

### URL: http://biom.cz/

Tento komplexní informační systém poskytuje rozsáhlý soubor informací z oblasti biomasy, bioodpadů, biopaliva, bioplynu, kompostování a jejich využití. Je to pravděpodobně nejrozsáhlejší informační systém v ČR s touto tématikou a obsahuje především odborné články a zprávy, legislativu či projekty související s biomasou, bioodpady, kompostováním a podobně. Nechybí ani kalendář akcí, jako jsou prezentace, semináře nebo veletrhy.

Velmi cenným zdrojem informací je sekce Produkty a služby, kde můžeme najít například databázi strojů a zařízení pro fytoenergetiku (souhrn technologií pro energetické využívání biomasy) a kompostárenství, ale také databázi subjektů či burzu, která umožňuje poptávat a nabízet cokoliv co souvisí s fytoenergetikou.

Nechybí ani unikátní mapy bioplynových stanic a zařízení, které vyrábí pelety, brikety, štěpku a kotle na biomasu.

### Provozovatel

Tento webový portál provozuje nevládní nezisková a profesní organizace CZ Biom. „Byla založena v roce 1994 s cílem podporovat rozvoj využívání biomasy jako obnovitelné suroviny, rozvoj fytoenergetiky, kompostárenství a využití bioplynu a ostatních biopaliv v České republice. CZ Biom sdružuje významnou část odborníků, podnikatelů a dalších subjektů činných v oblasti využívání biomasy.“[2] Webová prezentace organizace CZ Biom se nachází na webové adrese http://www.czbiom.cz.

### Uživatelské hodnocení

Portál působí velice kvalitním dojmem, jak po stránce grafické, tak po stránce funkční. I přes svoji rozsáhlost je vše přehledné, uživatel se na webu neztratí a najde zde v podstatě vše, co se bioodpadů týká. Jedinou výtku by si zasloužila na první pohled nepřehledná a poněkud přeplněná úvodní stránka. Jinak tento portál skutečně patří mezi nejlepší s touto tématikou.

## Dejte šanci bioodpadu

### URL: http://www.biosance.cz/

Klíčovým sdělením této kampaně je Dejte šanci bioodpadu – kompostujte! Hlavním cílem je zvýšení informovanosti obyvatel měst a obcí o odpovědném nakládání s bioodpady, které povede k většímu třídění bioodpadů v domácnostech.

„Kampaň se snaží poukázat na individuální odpovědnost každého občana bez ohledu na skutečnost, zda bydlí v rodinném domě se zahradou, řadovém nebo činžovním domě či na sídlišti. Kompostovat dnes může každý, musí pouze využít adekvátní prostředky. Systém sběru bioodpadů, který v budoucnu nastaví obec je pak nadstavbou, která bude díky kampani snáze přijata a umožní realizovat oddělený sběr bioodpadů i na sídlištích.“[3]

Na webových stránkách jsou různé sekce, pro občany bydlící jak v bytě, tak v rodinném domě se zahradou. Důvody pro třídění bioodpadů zde najdou jak firmy a organizace, tak města a obce.

Základní idea kampaně vznikla v roce 2007. Web vytvořilo občanské sdružení Ekodomov (viz „Ekodomov“) s podporou pražského magistrátu, Evropského sociálního fondu a ústeckého kraje.

### Uživatelské hodnocení

Tato webová prezentace neoslní svým designem, zato zde uživatel najde vše, co potřebuje vědět o kompostování a třídění odpadu. Praktické je zejména rozdělení na sekce podle zájmových skupin. Nevýhodou je, že se jedná o web se spíše statickým obsahem, který není nutné příliš aktualizovat. Hodila by se sekce s články, nebo alespoň kratšími aktualitami, které by uživateli daly příležitost se na tyto webové stránky vracet.

## Centrum pro hospodaření s odpady

### URL: http://ceho.vuv.cz/

„ Centrum pro hospodaření s odpady (CeHO) bylo založeno na základě rozhodnutí ministra životního prostředí dne 1. 9. 2001 jako součást VÚV T.G.M. (Výzkumný ústav vodohospodářský T. G. Masaryka). Od svého vzniku zajišťuje odborné činnosti a výzkum v oblasti nakládání s odpady a také odbornou podporu odboru odpadů Ministerstva životního prostředí. “

„ Soustřeďuje se především na výzkum v oblasti odpadů, výzkum, vývoj, aplikaci a hodnocení metod pro nakládání s odpady, dále na vytváření podpůrných mechanismů pro prosazování principů ochrany zdraví a životního prostředí v celém cyklu nakládání s odpady, zjišťování skutečných vlastností odpadů na základě laboratorních analýz a sledování celého procesu nakládání s odpady, prosazování prevence vzniku a minimalizace odpadů, prosazování nových směrů vyplývajících z legislativních změn. “[4]

Webové stránky CeHO poskytují následující informace:

- výzkum v oblasti analytiky odpadů – zpracování základního popisu odpadu,

- přehled zařízení zpracovávajících BRO – rozsáhlá databáze a mapa zařízení rozdělená podle krajů,
- problematika evidence a ohlašování odpadů – zpracování přehledu povinností vyplývajících ze zákona,
- informační systém odpadového hospodářství – přehledy o produkci a nakládání s odpady za roky 1995 až 2006 v požadovaném členění, zpracování přehledů zařízení pro využívání a odstraňování odpadů, vyhodnocení indikátorů odpadového hospodářství kraje, atd.
- přehled skládky odpadů – mapy skládek podle krajů,
- databáze technologií úprav odpadů – zpracování specializovaných (tematických) výběrů z databáze, příprava Provozních řádů zařízení k nakládání s odpady, jejich odborná posouzení, atd.
- informační podpora – vyhledávání informací v rámci Evropské unie z oblasti životního prostředí (nakládání s odpady, např. přehled platných předpisů, nově přijatých předpisů, soudních rozhodnutí).

### Uživatelské hodnocení

Informační hodnota, kterou tento portál přináší je skutečně velká. Bohužel způsob jakým jsou webové stránky vytvořeny a informace prezentovány je velmi špatný. Použití rámů, které rozdělují stránku na několik nezávislých částí je naprosto nevhodný a v dnešní době tvůrci webových stránek zavrhovaný a téměř nepoužívaný. Jeden příklad za všechny: při přístupu na stránky z vyhledávače (např. Google) se uživatel obvykle dostane do konkrétního rámu a k informacím v ostatních rámech, především k hlavní navigaci nemá přístup. Použitelnost webu se tak snižuje na minimum.

Pomineme-li grafiku připomínající stránky z období počátku internetu, můžeme konstatovat, že web je opravdu špatně použitelný a nepřehledný. Uživateli tak trvá příliš dlouho, než se na stránkách zorientuje a najde to, co hledá. Lepší rozvržení stránek včetně nového grafického zpracování by si tento portál zasloužil a informace zde prezentované by se tak staly mnohem přístupnějšími.

## Informační systém odpadového hospodářství

### URL: http://isoh.cenia.cz/groupisoh/

Informační systém odpadového hospodářství (ISOH) shromažďuje agregovaná data o produkci a nakládání s odpady v ČR. Databáze je určena především pro odbornou veřejnost se znalostí platné legislativy v odpadovém hospodářství. Od roku 2007 jsou data pro Ministerstvo životního prostředí spravována Českou informační agenturou životního prostředí (CENIA). Data za léta 2002 – 2006 spravoval Výzkumný ústav vodohospodářský T. G. Masaryka – Centrum pro hospodaření s odpady (CeHO), na jehož webových stránkách (viz „Centrum pro hospodaření s odpady“) je možné najít i data za období 1994 – 2001. Informační systém byl vytvořen firmou Inisoft.

### Uživatelské hodnocení

Data můžeme vyhledávat podle různých parametrů, například podle kraje, kódu odpadu nebo způsobu nakládání. Po zvolení vyhledávacích kritérií (které by bylo pohodlnější vybírat z rozbalovacího seznamu, než z vyskakovacích oken) dojde k výpisu tabulky s přehledem množství vyprodukovaného a zpracovaného odpadu v tunách. Nevýhodou je, že veškerá data jsou zobrazována pouze pod svými kódy (např. 200201 pro biologicky rozložitelný odpad) a to velmi ubírá na přehlednosti tabulky. Kliknutím na jednotlivé kódy je však možné zobrazit jejich význam.

## Ekodomov

### URL: http://www.ekodomov.cz/

Ekodomov je občanské sdružení jehož cílem je podporovat životní styl vedoucí k šetrnému přístupu a úctě k přírodě, zvýšit povědomí veřejnosti o problematice třídění a využívání odpadů, zejména bioodpadů. Dále se snaží prosazovat využívání obnovitelných zdrojů energie a surovin a prosazovat technologie a výrobní postupy, jež jsou v souladu s principy udržitelného rozvoje. Pro naplnění svého poslání Ekodomov například:

- realizuje osvětové kampaně na podporu domácího a komunitního kompostování a odděleného sběru bioodpadů,
- zajišťuje a zprostředkovává environmentální vzdělávání, výchovu a osvětu,
- vzdělává pracovníky samospráv měst a obcí v odpadovém hospodářství,
- vydává osvětové materiály o bioodpadu a kompostování.[5]

Webová prezentace kromě sekce se základními informacemi o bioodpadech a kompostování obsahuje i sekce zaměřené na obce, školy a domácnosti. Součástí webu je i e-shop, kde Ekodomov prodává výrobky z biodegradabilních plastů.

### Uživatelské hodnocení:

Přehledná a dobře zpracovaná webová prezentace s grafikou, která nenadchne ani neurazí. Web je poměrně často aktualizován, takže uživatel má důvod se vracet. Informace o bioodpadech jsou dobře rozdělené a strukturované. Zajímavou sekcí je kompostovací poradna, kde se mohou uživatelé ptát na cokoliv ohledně kompostování.

## Jak třídit

### URL: http://www.jaktridit.cz/

Hlavním heslem tohoto webu je: Má to smysl. Třiďte odpad. Můžeme zde najít především informace související s tříděním a recyklací odpadů. Je určen pro všechny, kdo mají zájem se dozvědět více o tom, jak s tříděním v domácnosti začít nebo jak správně odpady třídit. Návštěvníci tohoto webu se mohou zúčastnit diskuze k tématu měsíce či napsat svůj dotaz do elektronické poradny.

Největším přínosem je seznam odpadů, který nám napoví, co můžeme vyhodit do kterého kontejneru nebo na jaké sběrné místo. Seznam je opravdu rozsáhlý, takže se dozvíme kam vyhodit vše od CD nosiče přes nábytek až po stavební suť. Pokud nevíme, co znamenají jednotlivé značky na obalech, zde se to také bezpečně dozvíme. Velice přínosná je stránka s vysvětlením, co se děje s odpady, které do kontejnerů vyhodíme. Zde nechybí informační videa se záběry z dotřiďovacích linek a ze zpracoven odpadů. Z dalších sekcí stojí za zmínku informační stránka o třídění odpadů v jednotlivých krajích a diskuzní fórum.

Provozovatelem webových stránek je obalová společnost EKO-KOM, která zajišťuje plnění povinností zpětného odběru a využití odpadu z obalů, které vyplývají ze zákona č. 477/2001 Sb. o obalech.

### Uživatelské hodnocení:

Stránka na první pohled zaujme moderním a atraktivním vzhledem. Během procházejí uživatel nabude dojmu velmi dobře zpracovaného webu. Obsah je velice kvalitní, uživatel není zahlcen zbytečným textem a po krátkém hledání najde to, co hledá. V pravém horním rohu webové prezentace je velmi důmyslně umístěná interaktivní animace, ze které se uživatel hned dozví, jaký odpad (plast, sklo, papír) se vztahuje k jaké barvě kontejneru a co do něj všechno patří. Podobných interaktivních prvků obsahuje web více. Bohužel jsou vytvořeny technologií Flash, což ubírá na obecné přístupnosti obsahu.

## Odpady iHNed

### URL: http://odpady.ihned.cz/

Tento portál provozovaný serverem iHNed.cz (online zpravodajství Hospodářských novin) poskytuje novinky a články týkající se odpadů. Jedná se o elektronickou alternativu k tištěnému měsíčníku Odpady. Na rozdíl od ostatních portálů o bioodpadech slouží tento portál pouze jako zpravodajský server, takže zde můžeme najít především aktuální zprávy z oblasti odpadového hospodářství.

Nevýhodou je, že velká část obsahu se nachází v placené části serveru, ke které mají uživatelé přístup pouze po objednání, zakoupením jednotlivých článků nebo předplacením tištěného časopisu. Ze své povahy je web zaměřen spíše na čtenáře s hlubším zájmem o odpadové hospodářství.

## Ostatní

Dosud jsme analyzovali pouze portály, u nichž jsou informace o odpadech jejich primárním cílem. Jak už jsme uvedli na začátku této kapitoly, portálů, které se nějakým způsobem odpady zabývají je velké množství. Proto nyní ještě uvedeme vybrané weby, které se bioodpady zabývají alespoň částečně.

Česká inspekce životního prostředí

  (http://www.cizp.cz/)

  – odborný orgán státní správy, který je pověřen dozorem nad respektováním zákonných norem v oblasti životního prostředí.

Odpadové fórum

  (http://www.odpadoveforum.cz/)

  – webová prezentace odborného měsíčníku Odpadové fórum, který se zabývá všemi aspekty souvisejícími s odpadovým hospodářstvím.

ZERA

  (http://www.zeraagency.eu/)

  – regionální nevládní nezisková organizace, která sdružuje fyzické osoby za účelem vytváření podmínek pro poradenskou, vzdělávací, výzkumnou a koordinační činnost při realizaci programů a opatření v rámci trvale udržitelného rozvoje venkova a využití krajiny zemědělcem.

EnviWeb

  (http://www.enviweb.cz/)

  – zpravodajský server o životním prostředí.

Ministerstvo životního prostředí

  (http://www.mzp.cz/)

  – webový portál MŽP obsahující i sekci Odpadového hospodářství zaměřenou na odpady zejména z pohledu legislativy.

Ekolist

  (http://www.ekolist.cz/)

  – poskytuje zpravodajství, kalendář akcí, ekologické poradenství a další informace z oblasti životního prostředí.

Pražské služby

  (http://www.psas.cz/)

  – firma zajišťující ve spolupráci s dalšími subdodavateli soustřeďování, využívání a odstraňování veškerého odpadu vyprodukovaného občany hlavního města Prahy a dalšími subjekty, jež se rovněž zapojili do tohoto jednotného systému.

Ekoporadny

  (http://www.ekoporadny.cz/)

  – ekoporadenský portál Ministerstva životního prostředí provozující síť enviromentálních informačních a poradenských center v ČR.

Třídění odpadu

  (http://www.trideniodpadu.cz/)

  – cílem těchto stránek je poněkud neformální formou poskytovat různé informace o odpadech a jejich třídění.

Enviport

  (http://www.enviport.cz/)

  – zpravodajský portál, který si klade za cíl zveřejňovat relevantní informace z oblasti životního prostředí. Najdeme zde články, reportáže, dokumenty a různé akce z českých i zahraničních serverů.

Atlas zařízení využívajících obnovitelné zdroje energie

  (http://www.calla.cz/atlas/)

  – databáze zařízení využívajících biomasu, produkujících bioplyn, katalog vodních, slunečních a větrných elektráren a podobně.

Cenia

  (http://www.cenia.cz/)

  – česká informační agentura životního prostředí

Databáze environmentálních služeb a výrobků

  (http://www.envisluzby.cz/)

  – umožňuje vyhledávat firmy a organizace podle různých oblastí (například zpracování odpadů).

Arnika

  (http://www.arnika.org/)

  – nezisková organizace pracující ve třech programech: centrum pro podporu občanů v rozhodování o životním prostředí, ochrana přírody, toxické látky a odpady.

Hnutí Duha

  (http://www.hnutiduha.cz/)

  – ekologické hnutí zabývající se ochranou životního prostředí.

## Shrnutí

Uvedený výčet portálů a webových stránek jistě není zcela vyčerpávající. Zachycuje pouze ty weby, které lze jednoduchým způsobem najít pomocí vyhledávače, případně na které odkazují jiné webové portály. Celkem se nám podařilo najít 7 portálů zaměřených přímo na odpady (bioodpady) a 15 dalších portálů či webových stránek, které se kromě odpadů zabývají i dalšími oblastmi životního prostředí. Po obsahové a uživatelské stránce jsou některé velmi kvalitní, jiné méně.

Co se týče technického zpracování, většina webů je dobře použitelných, ale jen malé množství uvedených portálů můžeme označit za dobře přístupné (pro hendikepované uživatele). Zajímavé je, že pouze tři portály mají validní zdrojový kód (Cenia, MŽP a Třídění odpadu). U portálu ČIŽP, jakožto portálu státní správy, je nevalidita a tedy snížená přístupnost poněkud překvapivá. Tato analýza a zjištění různých kvalit i nedostatků těchto portálů bude jistě dobrou inspirací při tvorbě nového webového portálu o zpracování bioodpadů.

[2] http://biom.cz/cz/o-biomu

[3] http://www.biosance.cz/index.php?id=o_projektu

[4] http://www.vuv.cz/centrum-pro-hospodareni-s-odpady

[5] http://www.ekodomov.cz/index.php?id=o_nas

## Kapitola 4. Webový portál o zpracování bioodpadů

Dostáváme se k praktické části této práce. V předchozích kapitolách jsme nastudovali a ujasnili si vše, co se týká bioodpadů. Na základě získaných informací si nyní vysvětlíme hlavní důvody proč vlastně vytvářet webový portál o bioodpadech, co nám tento portál přinese a co by měl obsahovat. Také analyzujeme stávající informační systém a poté navrhneme a vytvoříme nový informační systém (webový portál) o zpracování bioodpadů.

## Proč potřebujeme webový portál o zpracování bioodpadů?

Co nám vlastně tento webový portál přinese? Proč je potřeba jej vůbec vytvářet? A je potřeba vytvářet další webový portál, když už podobné existují?

V první řadě je tu legislativní hledisko. Zákon č. 123/1998 Sb. (viz „Související legislativa“) mluví o právu na informace o životním prostředí. Občané mají právo vědět, co se děje s životním prostředím, ve kterém žijí, a jak je nakládáno z odpady, které denně odhazují do kontejnerů. Zda jsou tyto odpady ekologicky zpracovány nebo zůstanou ležet na skládce a budou přinejmenším obtěžovat okolí nepříjemným zápachem. Portál o bioodpadech tedy bude naplňovat požadavek nejen tohoto zákona.

Dalším důvodem je mít evidenci informací o nakládání s bioodpady a možnost šířit tyto informace dál. K šíření informací je internet jedinečným nástrojem. Vždyť mnoho lidí neví, jak správně třídit odpad a jaké jsou důsledky ponechání bioodpadu v komunálním odpadu. Nebo co se s odpadem vyhozeným do kontejnerů děje, jak je dále zpracováván a využíván. A kde jinde se v dnešní době moderních komunikačních technologií tyto informace dozvědět než na internetu.

Jedním z hlavních cílů portálu tedy bude informování veřejnosti a zvýšení povědomí o všem, co s bioopady souvisí. Pojďme se ale nejprve podívat, jak tyto cíle naplňuje existující informační systém BI-OD-IS.

## Analýza stávajícího řešení

Jak už jsme nastínili v úvodu, při implementaci budeme vycházet z webového informační systému BI-OD-IS vytvořeného Janou Smržovou v roce 2008. Systém byl naprogramován od základů včetně administrace. Tento systém je z několika důvodů již nevyhovující a jak už to tak bývá, staré věci je potřeba dříve nebo později nahradit novými. Na internetu, který se vyvíjí velmi rychle, to platí dvojnásob.

Co všechno v tomto systému najdeme? Kromě informací o projektu Zlepšení využívání směsných komunálních odpadů..., které představují veřejnou část systému, je zde autentizovaná část obsahující vlastní data o bioodpadech. Zde je seznam bioodpadů a metod zpracování, dále seznam některých zpracovatelů bioodpadu, odkazy na jiné portály a přehled legislativy vztahující se k bioodpadům. Více dat v tomto IS nenajdeme. Sice se zde nachází další sekce jako služby, statistiky a články, ale databáze neobsahuje žádná data k zobrazení.

Obrázek 4.1. Ukázka původního informačního systému BI-OD-IS

Systém je vytvořen v jazyce PHP, data jsou uložena v databázi MySQL a pro prezentaci je využit jazyk HTML.

Jaké jsou základní nedostatky tohoto IS z pohledu uživatele?

- Po grafické stránce působí systém velmi strohým dojmem, což uživateli práci se systémem rozhodně nezpříjemní, ale na druhou stranu jej ani neobtěžuje zbytečnostmi (viz obrázek 4.1 – „Ukázka původního informačního systému BI-OD-IS“).
- Chybí jakékoliv logo či název systému, který by uživateli napověděl, kde se vlastně nachází. Hlavička stránky je tedy až na obrázek prázdná.
- Jako uživatel musím někdy až příliš přemýšlet, jaký je smysl určité stránky. Například v sekci Služby chybí popis, co se na stránce nachází a k čemu slouží zobrazený formulář.
- Bylo by vhodné rozdělit výpis dat do podstránek. Například seznam Subjektů je příliš dlouhý na to, aby byl zobrazen celý na jediné stránce.
- Chybí vyhledávání nebo alespoň mapa webu, která by uživateli umožnila rychleji najít požadované informace.
- Z pohledu správce systému není možné editovat všechny informace (bez zásahu do zdrojového kódu).

Systém má i několik nedostatků z hlediska použitých webových technologií:

- HTML kód není validní, což způsobuje problémy nejen hlasovým čtečkám, které používají hendikepovaní uživatelé, ale i vyhledávačům. Chybí deklarace typu dokumentu (`DOCTYPE`).
- Chybí oddělení obsahu od formy. To znamená, že pro formátování vzhledu jsou používány HTML elementy a jejich atributy namísto využití kaskádových stylů, což znemožňuje jednoduchou změnu vzhledu bez zásahu do obsahu.
- Přístupnost kódu je bohužel na velmi nízké úrovni.
  - Chybí jakákoliv sémantika. V kódu nenajdeme ani jeden nadpis, seznamy jsou vytvořeny odsazováním pomocí značek nového řádku namísto využití značek pro seznamy.
  - Odkazy neobsahují atribut `title` a atribut `alt` u obrázku v hlavičce má nicneříkající obsah „obrazek“.
  - Rozvržení stránek je vytvořeno pomocí tabulky, což může způsobit uživatelům hlasových čteček nemalé problémy při procházení stránek.
- V systému není implementována ochrana hesla proti odposlechu při přihlašování uživatele. Heslo je přenášeno po síti i uloženo v databázi v otevřené podobě.
- Při implementaci systému v jazyce PHP nebylo využito žádného frameworku, což komplikuje další rozšiřování funkcionality celého systému.

Abychom však nevyjmenovávali pouze zápory systému, musíme zmínit i některé klady. Jedním z nich je například dobře zpracovaná prezentace projektu nebo rozsáhlý seznam subjektů. Kladně můžeme hodnotit i komentáře ve skriptech PHP, což umožňuje lepší orientaci v kódu.

## Návrh nového portálu

Nejprve se krátce seznámíme s webovými technologiemi, které při implementaci využijeme a stanovíme všechny požadavky, které budeme chtít implementovat. Poté bude následovat nezbytný návrh od grafiky, přes různé modely (konceptuální datový model, diagram datových toků) až po strukturu webových stránek.

### Zvolené technologie

Při výběru technologií jsme omezeni prostředím, kde bude portál nasazen. Webový portál poběží (stejně jako jeho předchozí verze) pod již existující doménou `ecomanag.cz`, na které se nachází (na doménách třetího řádu) hned několik webových projektů. Všechny tyto projekty fungují na redakčním systému YXY, který je postaven na následujících webových technologiích:

Python:

  dynamický objektově orientovaný programovací jazyk. Je vyvíjen jako open source projekt, který je zdarma dostupný pro většinu běžných platforem (Linux, Windows, Mac OS). Významnou vlastností Pythonu je velmi jednoduchá syntax a produktivita z hlediska rychlosti psaní programů. Je to víceparadigmatický jazyk, to znamená, že umožňuje při psaní programů používat nejen objektově orientované, ale i procedurální a v omezené míře i funkcionální paradigma.[6]

  Pro studium jazyka Python můžeme využít volně dostupnou literaturu na internetu. Za zmínku stojí například kniha A byte of Python od indického autora jménem Swaroop C H [17].

Django:

  webový aplikační framework napsaný v jazyce Python. Je postavený na architektuře model-view-controller, která rozděluje datový model, uživatelské rozhraní a řídící logiku aplikace do tří pokud možno nezávislých komponent. Hlavním úkolem Djanga je snadné vytváření komplexních webových aplikací. Zaměřuje se na znovupoužitelnosti a připojitelnosti všech komponent, rychlý vývoj a především na koncept DRY (Don’t Repeat Yourself – neopakování částí zdrojového kódu, pokud to není nezbytně nutné). S tím souvisí také značné využívání dědičnosti. Velkou výhodou Djanga je automaticky generovaná administrace.[7]

  Jako zdroj informací o frameworku Django je velmi vhodná webová kniha The Django Book [18]. Tato kniha je unikátní v tom, že vzniká přímo na webu a je komukoli volně přístupná. Její kvalita je podpořena tím, že čtenáři a programátoři v Pythonu mají možnost komentovat obsah a podílet se tak na vzniku a zlepšování obsahu knihy.

PostgreSQL:

  objektově-relační databázový systém. Je vydáván jako open source pod licencí MIT. Na jeho vývoji se podílí globální komunita vývojářů a firem.[8] Webový framework Django podporuje vedle PostgreSQL také databáze MySQL a SQLite.

To jsou tedy tři základní stavební kameny redakčního systému YXY. Samotný redakční systém, který je v současnosti vyvíjen Janem Koprajdou, je tvořen z modulů. Vedle systémových modulů jsou základním modulem kategorie, na které můžeme vázat další moduly, například články.

V každém modulu je definována struktura databázových tabulek a příslušná aplikační logika. Výhoda modulů spočívá v tom, že do našeho projektu si můžeme importovat pouze ty moduly, které potřebujeme.

Ve vytvářené webové aplikaci pak definujeme tzv. pohledy (views), kde naprogramujeme aplikační logiku pro generování veřejných webových stránek. Prezentační logika, tedy HTML a CSS, je pak uložena v šablonách (templates).

Redakční systém YXY, který je postaven na výše zmíněném frameworku Django, poskytuje dvě různé uživatelské části. Jednak autentizovanou část, kde může přihlášený správce daných webových stránek editovat obsah a měnit různá nastavení webu a jednak veřejnou část, tedy generované webové stránky (v našem případě webový portál) přístupné všem uživatelům internetu.

Obě části systému YXY fungují ve stručnosti takto:

- Administrace umožňuje spravovat více webů najednou. V horní části se můžeme pomocí záložek mezi jednotlivými weby přepínat. V levém sloupci pak vidíme odkazy pro práci s jednotlivými moduly (kategorie, články atd.). V hlavní pravé části administrace se zobrazuje obsah spravovaného modulu. Ukázku administrace můžeme vidět na obrázku 4.2 – „Administrační rozhraní redakčního systému YXY“.

  Obrázek 4.2. Administrační rozhraní redakčního systému YXY

  Pro editaci obsahu webových stránek je integrován editor TinyMCE[9]. Ten umožňuje editaci stránek buď v módu WYSIWYG (What You See Is What You Get – co vidíš, to dostaneš) nebo v módu HTML.

  Uživatelské rozhraní administrace také obsahuje JavaScriptové interaktivní prvky, které usnadňují práci. Například možnost měnit zanoření kategorií přetažením myší (tzv. drag and drop).

- Veřejná část, tedy vlastní webové stránky, jsou generovány výše zmíněnými pohledy. V nich definujeme, jaká data budou na stránce zobrazena. Tato data jsou následně vykreslena do podoby webové stránky pomocí šablon, což je v podstatě HTML soubor doplněný o tzv. blokové značky nebo proměnné, které jsou při vykreslování nahrazeny dynamickými daty. Výsledné HTML soubory jsou pak naformátovány připojenými kaskádovými styly, obrázky, případně JavaScriptem.

  O tom jaká šablona bude použita rozhoduje URL dané stránky. Jejich podobu je možné také nastavit, takže místo nevzhledných a dlouhých adres s mnoha parametry může mít náš web pěkná a snadno zapamatovatelná URL.

Pro úplnost ještě krátce popíšeme další nezbytné webové technologie, které při implementaci portálu využijeme:

XHTML:

  eXtensible Hypertext Markup Language neboli rozšiřitelný hypertextový značkovací jazyk. Umožňuje logicky strukturovat obsah webové stránky a přiřazuje mu sémantiku neboli význam. Spolu se starším jazykem HTML je základním stavebním prvkem webových stránek a je založený na jazyce XML. V současnosti se často používá verze XHTML 1.0 Strict.[10] Konsorcium W3C[11], které stojí za vývojem nejen tohoto jazyka však od dalšího vývoje XHTML upustilo a soustředí se nyní na vývoj jazyka HTML 5.

CSS:

  Cascading Style Sheets neboli kaskádové styly jsou základem pro tvorbu grafického designu webových stránek. Umožňují definovat různé vlastnosti jakémukoliv elementu HTML (například rozměry, barvu pozadí, velikost písma). Jejich důležitou vlastností je oddělení obsahu od formy. Díky tomu je možné změnit vzhled webové stránky úpravou jediného souboru CSS, bez zásahu do kódů HTML.[12]

JavaScript:

  skriptovací jazyk běžící ve webovém prohlížeči. Je to v současnosti nejpoužívanější jazyk pro vytváření interaktivních webových aplikací. Umožňuje uživateli interagovat se stránkou (např. přetahovat objekty na stránce, obnovit pouze část stránky), ale také vytvořit různé efekty a animace.[13]

jQuery:

  framework pro zjednodušení práce s JavaScriptem. Nabízí funkce pro výběr elementů a manipulaci s HTML a CSS. Základem jQuery je jeden JavaScriptový soubor, který je možno rozšiřovat o další funkcionalitu pomocí pluginů. Použití je velmi jednoduché a i bez znalosti programování v JavaScriptu si můžeme vytvořit například interaktivní menu nebo obrázkovou galerii.[14]

### Požadavky na webový portál

Stanovení všech požadavků, které chceme implementovat, je jednou z nejdůležitějších částí analýzy a návrhu. Bez toho se neobejdeme u tvorby žádného softwarového produktu.

Samozřejmostí při tvorbě jakékoliv webové stránky by měla být dobrá přístupnost a použitelnost. Pokud vytvořený portál nebude přístupný, prezentované informace se nedostanou ke všem uživatelům, kteří je budou hledat. Lépe řečeno tito uživatelé je půjdou hledat jinam. Podobné je to s použitelností. Musíme implementovat takový portál, na kterém se uživateli podaří snadno a rychle najít nebo udělat to, co chce.

Pro splnění přístupnosti se musíme držet několika základních pravidel, především co se týká psaní zdrojového kódu XHTML. Jedná se zejména o správné vyplnění atributů `alt` u netextových prvků, atributů `title` u odkazů, správné používání sémantických značek pro nadpisy, odstavce, seznamy, tabulky a v neposlední řadě jednoduchý a snadno pochopitelný textový obsah stránek. Stránky musí být funkční i s vypnutými obrázky, kaskádovými styly a JavaScriptem. Další zásady tvorby přístupného webu najdeme například v české metodice Pravidla tvorby přístupného webu [19].

Dobrou použitelnost se pokusíme zajistit kvalitním grafickým designem portálu a logickým uspořádáním webových stránek. Vymyslet moderní, neokoukaný a zároveň dobře použitelný vzhled webových stránek není lehký úkol, ale pokud se nám to podaří, uživatelé si vzhled našeho webu zapamatují a rádi se budou vracet.

Co se týká struktury webového portálu, musíme dbát na snadno pochopitelnou navigaci, logické zanoření podstránek a zajistit, aby se uživatel při procházení stránek neztratil. K tomu nám pomůže například tzv. drobečková navigace (odkazy do hierarchicky vyšších úrovní), mapa webu, případně vyhledávání.

Dalším požadavkem na webový portál je stanovení obsahu. Co bude portál obsahovat? Jinak řečeno jaká je cílová skupina uživatelů? Z povahy portálu je cílovým uživatelem každý obyvatel České republiky. Jak už jsme uvedli dříve, portál by měl poskytovat informace o tom, jak správně třídit odpad, co se s odpadem z kontejnerů děje a jakým způsobem je dále zpracováván a využíván. Cílovým uživatelem je také každý, koho zajímají informace o společnostech zpracovávajících odpad a kontakty na ně. Těmito uživateli mohou být nejen občané, ale i firmy a organizace.

Při určení struktury celého portálu a jednotlivých sekcí můžeme částečně vyjít z původního portálu BI-OD-IS (viz „Analýza stávajícího řešení“) a především pak z kapitoly 2 – „Bioodpady“ této práce, kde jsme se zabývali základními informacemi o bioodpadech a z kapitoly 3 – „Analýza existujících portálů o bioodpadech“ o analýza portálů s podobnou tématikou. Po pečlivém zvážení budou hlavní sekce portálu následující:

- domovská stránka jako hlavní rozcestník do ostatních sekcí,
- články s aktualitami z oblasti bioodpadů,
- sekce bioodpad, kde budou základní pojmy z oblasti bioodpadů a přehled odpadů, které řadíme mezi bioodpady,
- sekce nakládání, s informacemi o metodách zpracování, přehled zpracovatelů bioodpadu a podobně,
- legislativa vztahující se k bioodpadům,
- statistiky o nakládání a produkci bioodpadů v ČR,
- prezentace projektu, který jsme zmínili ve 2 – „Bioodpady“. kapitole,
- základní informace o portálu.

Dále bude portál obsahovat odkazy na podobné portály, případně další vhodné informace. Vytvoříme také interaktivní mapu zpracovatelů odpadu, takže i tato mapa bude mít na portálu své vhodné umístění.

Co se týká uživatelských rolí, vyjdeme z toho, co nám nabízí výše zmíněný redakční systém YXY. Rozlišíme dvě uživatelské role:

- uživatel, který má přístup pouze k veřejné části portálu, tzn. může vyhledávat a prohlížet informace,
- správce, který po přihlášení do administračního systému může přidávat, mazat a editovat veškerý obsah.

Hlavní moduly redakčního systému, které budeme používat jsou dva: články a kategorie.

### Grafický návrh

Po ujasnění požadavků je následujícím krokem tvorby každé webové stránky nebo aplikace vytvoření grafického návrhu. Je to možná krok nejdůležitější, protože grafický vzhled a informace v něm obsažené je to, co každý návštěvník stránek po celou dobu používání vnímá. Jaký dojem na něj vzhled udělá obvykle rozhoduje o celkovém dojmu z používání webových stránek. Důležitou součástí designu je navigace, která musí být jasně zřetelná a umístěná tam, kde jsou uživatelé internetu zvyklí – tedy nahoře v hlavičce nebo v levé části stránky.

Obrázek 4.3. Grafický návrh portálu vytvořený v editoru Gimp

Budeme vytvářet grafický vzhled domovské stránky, vzhled ostatních stránek bude podobný. Použijeme grafický editor Gimp[15], který je volně dostupný jako open source.

Základem grafického návrhu jsou barvy. Musíme vybrat takovou paletu barev, které se k sobě budou hodit a zároveň vystihnou zaměření portálu. Jako základní barvu textu zvolíme tmavě šedou na bílém pozadí stránky. Barvu loga portálu a nadpisů vybereme zelenou (v šestnáctkovém zápisu `#007700` ) a pro nadpisy barvu oranžovou (`#C34400`).

Barvy máme vybrány, můžeme se pustit do samotného designu. Stránky budou mít pevnou šířku, optimalizovanou pro momentálně nejpoužívanější rozlišení 1024 x 768 px. V horní části stránky bude hlavička s tématickým obrázkem, logem, vyhledávacím políčkem a hlavní navigací. Pod hlavičkou bude hlavní obsah stránek.

Zvolíme klasické dvousloupcové rozvržení – vpravo užší sloupec pro výpis méně důležitých informací a vlevo hlavní blok pro výpis článků a dalších textů. Tento blok však bude na úvodní stránce ještě rozdělen na čtyři přibližně stejně velké bloky, které budou sloužit jako rozcestník do hlavních sekcí portálu. Těmito sekcemi budou články, informace o bioodpadech, o nakládání s bioodpady a legislativa. Bude zde náhled obsahu jednotlivých sekcí a vhodné ilustrační obrázky.

V pravém sloupci budou informace o portálu, odkaz na vytvořenou interaktivní mapu, odkaz na statistiky a na jiné podobné portály. Úplně dole bude nezbytná patička s odkazy například na domovskou stránku a na mapu webu. Vytvořený grafický design můžeme vidět na obrázku 4.3 – „Grafický návrh portálu vytvořený v editoru Gimp“.

### Diagram případů užití

První z diagramů, který budeme vytvářet je Diagram případů užití (Use case diagram). Ten se používá pro zachycení interakce uživatelů se systémem. Modeluje se pomocí jazyka UML, což je grafický jazyk pro modelování objektů programových systémů. K jeho nakreslení použijeme volně dostupný modelovací nástroj ArgoUML[16].

Nejprve na základě předchozí analýzy stanovíme seznam hlavních událostí, které na našem portálu mohou nastat:

- Seznam událostí Správce:

  U1: Přihlašuje se.
  U2: Odhlašuje se.
  U3: Přidává novou kategorii.
  U4: Upravuje kategorii.
  U5: Maže kategorii.
  U6: Přidává nový článek.
  U7: Upravuje článek.
  U8: Maže článek.
  U9: Přidává novou organizaci.
  U10: Upravuje organizaci.
  U11: Maže organizaci.

- Seznam událostí Uživatele:

  U12: Prohlíží články.
  U13: Prohlíží kategorie.
  U14: Prohlíží organizace.
  U15: Vyhledává statistiky.
  U16: Vyhledává informace.

Tyto události zakreslíme do Diagramu případů užití. Role Uživatel a Správce jsou vně systému a případy užití uvnitř. Viz obrázek 4.4 – „Diagram případů užití“.

Obrázek 4.4. Diagram případů užití

### Diagram datových toků

Diagram datových toků zachycuje nějaký programový systém jako síť procesů předávajících si mezi sebou data a plnící určité funkce. Poskytuje funkčně orientovaný pohled na systém. Nakreslíme jej modelovacím nástrojem Visual Paradigm[17], který je pro nekomerční použití možné získat zdarma.

Vedle procesů, které mohou být dále dekomponovány na podprocesy, jsou zde terminátory reprezentující externí entity (v našem případě Uživatel a Správce) komunikující se systémem. S procesy jsou spojeny pomocí toků. Uložená data jsou modelována pomocí pamětí.

V našem případě zakreslíme především procesy editace obsahu Správcem a procesy zobrazující informace Uživateli. Základním diagramem je kontextový diagram, který poskytuje celkový pohled na modelovaný systém. Ten je zobrazen jako jeden proces komunikující s terminátory (obrázek 4.5 – „Kontextový diagram“).

Obrázek 4.5. Kontextový diagram

Následuje tzv. diagram 0. úrovně, kde jsou rozkresleny hlavní procesy případně paměti. Pro náš portál jsou to procesy pro editaci článků, kategorií a jednotlivých organizací a jeden proces pro prezentaci dat. Všechny tyto procesy používají data uložená v pamětech Články, Kategorie a Organizace, které zde také zakreslíme. Pro větší přehlednost diagramu budeme některé datové toky sdružovat do jednoho, takže například tok nová/editovaná/smazaná kategorie jsou ve skutečnosti tři velmi podobné toky (obrázek 4.6 – „DFD 0. úrovně“).

Pro každý proces z 0. úrovně nakreslíme další diagram (tzv. minispecifikaci) 1. úrovně, který představuje podrobnější specifikaci daného procesu. Zde se postupuje tak, že zakreslíme všechny nové podprocesy a zkopírujeme všechny používané terminátory a paměti z 0. úrovně.

Takže pro náš případ máme čtyři diagramy 1. úrovně – pro Evidenci článků (obrázek 4.7 – „DFD 1. úrovně – Evidence článků“), Evidenci kategorií (obrázek 4.8 – „DFD 1. úrovně – Evidence kategorií“), Evidenci organizací (obrázek 4.9 – „DFD 1. úrovně – Evidence organizací“) a Prezentaci dat (obrázek 4.10 – „DFD 1. úrovně – Prezentace dat“).

Mohli bychom pokračovat dále a vytvořit specifikaci i druhé, případně dalších úrovní, ale to už bychom pouze podrobněji modelovali aplikační logiku redakčního systému YXY.

Obrázek 4.6. DFD 0. úrovně

Obrázek 4.7. DFD 1. úrovně – Evidence článků

Obrázek 4.8. DFD 1. úrovně – Evidence kategorií

Obrázek 4.9. DFD 1. úrovně – Evidence organizací

Obrázek 4.10. DFD 1. úrovně – Prezentace dat

### Konceptuální datový model

Pro správné pochopení oblasti (domény) bioodpadů je velmi vhodné vytvořit také konceptuální datový model. Ten nám umožní ujasnit si vztahy mezi daty, která bude portál obsahovat, a zjistit, zda nebude nutné redakční systém rozšířit o nějakou chybějící funkcionalitu.

Konceptuální (neboli pojmový) datový model se v softwarovém inženýrství používá nejen pro zachycení vztahů mezi entitami, ale také pro správné pochopení významu všech pojmů v modelované oblasti (v našem případě zpracování bioodpadů). Při modelování je kladen důraz na přesnou a jednoznačnou definici všech entit tak, aby všichni, kdo se s modelem seznámí, jej pochopili stejným způsobem.

Náš model byl vytvořen pomocí metody HIT [20]. Jejím výsledkem je jednak entitně relační diagram (ER diagram) a jednak definice entit a příslušných vazeb. Pro nakreslení ER diagramu byl použit jednoduchý open source editor diagramů Dia[18].

Na vzniku tohoto konceptuálního datového modelu se vedle autora této práce podíleli také Milan Havel, Milan Vymazal a Jan Walter.

### 4.3.6.1 Definice kernel entit

Kategorie

  Objektem typu (#Kategorie) je každé členění do skupin objektů, které spravujeme v redakčním systému a které mají společné charakteristiky (například kategorie Články).

Článek

  Objektem typu (#Článek) je každé jasné, věcné, logické a srozumitelné písemné vyjádření myšlenky nebo události, které souvisí s problematikou bioodpadů.

Norma

  Objektem typu (#Norma) je každý požadavek na chování nebo vlastnosti věci, člověka nebo firmy, který je závazně vyžadován nebo jeho dodržování je doporučováno (např. zákon, vyhláška, ČSN, ISO norma).

Metoda zpracování

  Objektem typu (#Metoda zpracování) je každý proces, který určuje způsob nakládání s bioodpady.

Bioodpad

  Objektem typu (#Bioodpad) je každý vedlejší produkt lidské činnosti, který je schopen anaerobního nebo aerobního rozkladu (např. zbytky potravin, odpad ze zeleně, papír).

Region

  Objektem typu (#Region) je každý prostor, který je ohraničený fyzikálně-geografickými, administrativními nebo jinými hranicemi (např. kraj, okres).

Provozovna

  Objektem typu (#Provozovna) je každá část firmy, která vykonává nebo vykonávala samostatnou činnost.

Subjekt

  Objektem typu (#Subjekt) je každá fyzická nebo právnická osoba, která se angažuje nebo angažovala v oblasti bioodpadů (zpracovává, vytváří, poskytuje související služby).

Zpracovatel

  Nadtyp: Provozovna

  Objektem typu (#Zpracovatel) je každá fyzická nebo právnická osoba, která likviduje, likvidovala, využívá nebo využívala bioodpad.

Producent

  Nadtyp: Provozovna

  Objektem typu (#Producent) je každá fyzická nebo právnická osoba, jejíž činností vzniká nebo vznikal bioodpad.

Subdodavatel

  Nadtyp: Provozovna

  Objektem typu (#Subdodavatel) je každá fyzická nebo právnická osoba, která dodává nebo dodávala výrobky, poskytuje nebo poskytovala služby nezbytné pro nakládání s bioodpady.

Služba

  Objektem typu (#Služba) je každá činnost, při které jsou uspokojovány potřeby související se zpracováním bioodpadů (např. výroba kontejnerů, přeprava bioodpadů).

### 4.3.6.2 Definice asociativních entit

Zpracování

  Objektem typu (#Zpracování) je každá reprezentace vazby mezi zpracovatelem, bioodpadem, metodou zpracování a regionem se smyslem:

  Množství bioodpadu (Množství), které zpracoval daný zpracovatel (#Zpracovatel) daného bioodpadu (#Bioodpad) v daném regionu (#Region) danou metodou zpracování (#Metoda zpracování) v daném období (Období). / 0,1:0,M

Produkce

  Objektem typu (#Produkce) je každá reprezentace vazby mezi producentem, bioodpadem a regionem se smyslem:

  Množství bioodpadu (Množství), které vyprodukoval daný producent (#Producent) daného bioodpadu (#Bioodpad) v daném regionu (#Region) v daném období (Období). / 0,1:0,M

### 4.3.6.3 Definice vazeb

1:

  Kategorie (#Kategorie), do které patří daná kategorie (#Kategorie). / 1,1:0,N

2:

  Články (#Článek)-s, které patří do dané kategorie (#Kategorie). / 0,N:0,M

3:

  Metody zpracování (#Metoda zpracování)-s, které patří do dané kategorie (#Kategorie). / 0,N:0,M

4:

  Provozovny (#Provozovna)-s, které patří do dané kategorie (#Kategorie). / 0,N:0,M

5:

  Normy (#Norma)-s, které patří do dané kategorie (#Kategorie). / 0,N:0,M

6:

  Bioodpady (#Bioodpad)-s, které patří do dané kategorie (#Kategorie). / 0,N:0,M

7:

  Provozovny (#Provozovna)-s, které jsou spravovány daným subjektem (#Subjekt). / 0,N:1,1

8:

  Subdodavatelé (#Subdodavatel)-s, kteří poskytují dané služby (#Služba). / 0,N:0,M

### 4.3.6.4 Entitně-relační diagram

## Implementace

Nyní když máme za sebou analýzu a návrh, již nám nic nebrání v samotné implementaci webového portálu o zpracování bioodpadů. Portál budeme vyvíjet přes vzdálený přístup na vývojovém serveru, kde běží redakční systém YXY. Konkrétně na adrese http://admin.dev.yxy.cz/ je přístup k vývojové administraci a vznikající portál je možné prohlížet na veřejné adrese http://bioodpady.dev.yxy.cz/. Po dokončení bude portál přesunut na adresu http://bioodpady.ecomanag.cz/.

Při implementaci budeme používat téměř výhradně software založený na licenci open source, zejména textový editor Kate pro psaní zdrojových kódů.

Prvním naším úkolem bude přizpůsobit redakční systém našim potřebám, to znamená aktivovat moduly, které budeme potřebovat. Také musíme naprogramovat pohledy pro specifickou funkcionalitu, kterou nejsme schopni vytvořit v administračním rozhraní redakčního systému. Dále převedeme nakreslený grafický návrh do podoby HTML, CSS a nakódujeme příslušné šablony. A v neposlední řadě naplníme portál daty, tedy vytvoříme potřebné kategorie, články a podobně. Také budeme ze seznamu zpracovatelů bioodpadu vytvářet interaktivní mapu, kterou pak na portál umístíme.

### Programování

Jaká je specifická funkcionalita, kterou nedokážeme vytvořit v rozhraní redakčního systému a kterou musíme naprogramovat? Především je to komplexní titulní stránka, která bude sloužit jako rozcestník. Chceme na ní zobrazovat náhledy ostatních sekcí neboli, v řeči redakčního systému, kategorií (viz grafický návrh na obrázku 4.3 – „Grafický návrh portálu vytvořený v editoru Gimp“). Pro každou tuto sekci musíme napsat příslušný pohled.

Koncept frameworku Django, který je do značné míry založen na dědičnosti, nám to velmi usnadní. Když nahlédneme do systémových pohledů (soubor `views.py`), najdeme zde třídy pro různé moduly. V každé třídě je několik funkcí a jednou z nich je i funkce pro výpis dat na titulní stránce.

Pokud si nyní v hlavním adresáři našeho portálu vytvoříme svůj soubor `views.py` a v něm napíšeme svoji funkci pro výpis dat na titulní stránce (se stejným názvem jako v hlavním systémovém souboru `views.py`), tak Django bude používat tuto naši specifickou funkci. Ostatní systémové funkce, které jsme „nepřepsali“ zůstanou netknuté.

Kód bude v tomto případě poměrně jednoduchý. Podle identifikátoru `id` každé kategorie, kterou chceme na titulní stránce zobrazit, tuto kategorii uložíme do proměnné a pošleme její obsah šabloně starající se o zobrazování úvodní stránky (viz „Tvorba šablon“). Například pro kategorii bioodpad bude kód vypadat následovně:

>     biowaste_homepage = Category.objects.filter(id = 24)

Druhou specifickou funkcionalitou našeho portálu je statistika zpracování a produkce bioodpadů. V konceptuální datovém modelu (viz „Konceptuální datový model“) jsme tyto statistiky zakreslili jako asociativní entity Zpracování a Produkce.

Kde však tato data získat? V kapitole 3 – „Analýza existujících portálů o bioodpadech“, kde jsme analyzovali podobně zaměřené portály, jsme zmínili i Informační systém odpadového hospodářství (ISOH). Ten všechna tato statistická data shromažďuje. Nejjednodušší možností by tedy bylo uvést na ISOH odkaz.

Nás však zajímají data pouze o bioodpadech, ale ISOH obsahuje statistiky zpracování a produkce všech odpadů. A pak také forma, jakou jsou data v ISOH prezentována – pomocí kódů odpadů, způsobů nakládání, okresů a krajů – je pro neznalého uživatele nepřehledná. Nemluvě o přístupnosti a použitelnosti při zadávání kódů odpadů přes vyskakovací okna. Proto se nám nabízí možnost napsat algoritmus, který bude vybraná data z ISOH načítat a zobrazovat v přehlednější a srozumitelnější formě přímo na našem portálu.

Nejprve vytvoříme vyhledávací HTML formulář podobný tomu v ISOH, avšak s tím rozdílem, že uživatel bude zadávat parametry přes výběrová pole (selectbox). Navíc nebudeme uvádět pouze kódy bioodpadů (respektive metod zpracování, okresů, krajů), ale celé názvy. Pro výběrové pole s odpady se samozřejmě omezíme pouze na ty biologicky rozložitelné (jejich seznam získáme například z webu MŽP, viz [10]). Náš nový formulář budeme odesílat na stránku, která bude nalezená data zobrazovat.

Teď se vrátíme do našeho souboru `views.py` a v něm napíšeme algoritmus, který bude parametry zadané uživatelem zpracovávat, stahovat statistiky bioodpadů z ISOH a posílat vyfiltrované údaje příslušné šabloně pro zobrazení.

Pro naše potřeby existuje v jazyce Python knihovna `urllib`, kterou si do našeho souboru `views.py` importujeme. Tato knihovna umí uskutečnit `HTTP` požadavek metodou `POST` a odeslat jej na zadané URL. V našem případě odešleme parametry zadané uživatelem na stejné URL jako původní formulář v ISOH a dostaneme zpět celý obsah stránky s nalezenými statistikami. Nesmíme zapomenout na nastavení správného kódování. Zde je část kódu, který toto celé provede:

    if request.method == 'POST':
        params = urllib.urlencode(
            {'eokres': request.POST['eokres'],
             'ekraj': request.POST['ekraj'],
             'pokres': request.POST['pokres'],
             'pkraj': request.POST['pkraj'],
             'kodp': request.POST['kodp'],
             'nakl': request.POST['nakl'],
             'ktg': request.POST['ktg'],
             'row_cnt': request.POST['row_cnt'],
             'rok': request.POST['rok']}
        )
        url = urllib.urlopen('http://isoh.cenia.cz/groupisoh/fin.php', params)
        isoh_page = url.read().decode('windows-1250')

Nyní přichází ta složitější část a to vyfiltrování požadovaných informací. K tomu využijeme regulární výrazy. Prozkoumáním stránky, kterou ISOH vrací, zjistíme strukturu HTML tabulky, ve které jsou data umístěna. Chceme z ní získat obsah jednotlivých buněk. Pro větší přehlednost, stejně jako ve formuláři, doplníme všechny kódy o celé názvy a zobrazíme data v nové, přehlednější tabulce.

Nejprve tedy regulárními výrazy načteme všechny řádky tabulky (značky `<tr>`), poté pro každý řádek projdeme jednotlivé buňky (značky `<td>`) a odstraníme přebytečné znaky (např. nedělitelné mezery) které se v kódu nachází. Vyfiltrovaná data uložíme do seznamu a odešleme k zobrazení v příslušné šabloně. Tvorba šablon je popsána v části „Tvorba šablon“. Celý soubor `views.py` je možné najít na přiloženém CD. Vyhledávání statistik je v portálu na adrese http://bioodpady.ecomanag.cz/statistiky/.

### Tvorba šablon

Šablony jsou v Djangu vlastně soubory HTML, které navíc obsahují jakousi logiku pro zobrazování dynamického obsahu. Než šablony vytvoříme, musíme nejprve „rozřezat“ náš grafický návrh do HTML a CSS kódu. Při tom musíme mít neustále na paměti přístupnost a sémantickou kvalitu kódu a používat HTML značky pouze k tomu, k čemu byly určeny. Tedy značky `h1` až `h6` pro nadpisy, značky `p` pro odstavce, značky `ul` pro neuspořádané seznamy a tak dále. To ocení nejen hendikepovaní uživatelé, ale i vyhledávače, které budou moci lépe indexovat obsah našeho portálu.

Vytvořením HTML a CSS kódu bychom měli dostat webovou stránku vizuálně shodnou s navrženou grafikou. Navíc budeme potřebovat ještě několik JavaScriptových souborů, například pro interaktivní menu. To bude docela rozsáhlé, proto jej pro větší přehlednost zpracujeme jako rozbalovací menu.

Toho docílíme JavaScriptovým frameworkem jQuery a jeho rozšířením Droppy[19], které umožňuje jednoduchým způsobem změnit seznam odkazů, na interaktivní menu. JQuery využívá tzv. selektory, s jejichž pomocí je možné vybrat libovolný HTML element a přiřadit mu různé vlastnosti. Takže pokud do hlavičky stránky vložíme odkazy na příslušné skripty (jeden pro jQuery a jeden pro Droppy) a označíme si naše menu třídou `navigation`, tak jediný JavaScriptový kód, který musíme napsat je tento:

    <script type="text/javascript">
        $(document).ready(function(){
            $(function() {
                $('.navigation').droppy();
            });
        })
    </script>

Po načtení stránky (funkce `ready()`) se seznam odkazů změní na pěkné rozbalovací menu (funkcí `droppy()`). Samozřejmě myslíme i na uživatele s vypnutým JavaScriptem, kteří menu také mohou používat. Hlavní položky totiž stále zůstanou klikatelné a podpoložky jednotlivých sekcí jim zobrazíme až po navštívení příslušné sekce.

Redakční systém YXY již obsahuje základní šablony pro všechny moduly. Některé tedy můžeme využívat v našem portálu, aniž bychom je všechny museli nahrazovat vlastními. Některé však budeme muset změnit pro doplnění vlastního HTML kódu. Základní šablonou je soubor `base.html`. Ta představuje jakousi kostru pro všechny stránky. V ní budeme mít HTML kód pro hlavičku s menu, boční sloupec a patičku. Šablonovací systém Djanga je založen na tom, že každý významný blok stránky, například hlavičku, obsah, menu atd. obalíme značkou `block` s názvem bloku. Například:

    {% block content %}
        obsah bloku
    {% endblock %}

Když potom vytvoříme novou šablonu, která bude nějakou již existující šablonu rozšiřovat, tak v ní můžeme jednoduše změnit pouze některé bloky. Jako příklad uveďme třeba šablonu `home.html` pro úvodní stránku, kde definujeme pouze obsah bloku `content`, ve kterém je hlavní obsah stránky. Ostatní bloky, jako hlavičku nebo boční sloupec zdědíme ze základní šablony `base.html`. Podobné je to se šablonou `main.html`, která se stará o zobrazování obsahu článků, kategorií a dalších modulů. Náš portál bude obsahovat ještě další dvě specifické šablony. Jedna pro formulář sloužící k vyhledávání statistik (viz výše) a druhá pro výpis výsledků vyhledávání.

Jak už jsme zmínili v předchozích částech, šablony slouží především pro vypisování dynamického obsahu. Například hlavní menu se mění podle toho, jaké kategorie správce vytvoří a pojmenuje v administračním rozhraní redakčního systému. Podobně jako existuje výše zmíněná značka `block` pro definici bloků, existují i další značky, například `for` pro výpis dat z nějakého pole prvků, `if` pro podmínky a mnoho dalších, které můžeme najít v dokumentaci Djanga [21]. Pro dvouúrovňové menu by kód vypadal takto:

    <ul class="navigation">
       {% for nav in left_navigation %}
       <li>
         <a href="{{ nav.get_absolute_url }}">{{ nav.get_title }}</a>
         {% if nav.get_children %}
         <ul>
            {% for child in nav.get_children %}
            {% if child.navigation %}
            <li>
               <a href="{{ child.get_absolute_url }}">{{ child.get_title }}</a>
            </li>
            {% endif %}
            {% endfor %}
         </ul>
         {% endif %}
       </li>
       {% endfor %}
    </ul>

### Naplnění obsahem

V této chvíli můžeme říci, že náš portál je po technologické stránce hotový. Zbývá již jen vytvořit v administraci všechny kategorie a naplnit je obsahem. V části „Požadavky na webový portál“, kde jsme stanovili požadavky na webový portál, jsme určili (vedle úvodní stránky) tyto základní kategorie (sekce):

- Články

  Tato sekce obsahuje další podkategorie, ve kterých jsou odkazy na články týkající se odpadového hospodářství. Články byly čerpány především z portálu Biom.cz. Samozřejmě nám autorský zákon nedovoluje bez souhlasu autora zkopírovat na náš portál celý obsah článků. Proto jsou zde citovány pouze úvodní části článků a pokud čtenáře obsah zaujme může si po kliknutí na příslušný odkaz přečíst kompletní článek na Biom.cz.

- Bioodpad

  Zde uživatel najde základní informace o bioodpadech, především je zde vysvětleno, co to vlastně je bioodpad. Dále je tu přehled základních pojmů jako směsný komunální odpad, kompost, bioplyn a podobně. A konečně jsou zde vyjmenovány a stručně popsány všechny biologicky rozložitelné odpady. Nechybí ani seznam odpadů a jejich kódů podle zákona.

- Nakládání

  Tato sekce je obsahově nejrozsáhlejší. Návštěvník portálu zde najde odpovědi na otázky „Proč třídit bioodpad?“ a „Jak třídit bioodpad?“. Dále se může seznámit s technologiemi zpracování bioodpadů (jejich popisem jsme se zabývali ve 2 – „Bioodpady“. kapitole) a najít zde informace a kontakty na zařízení zpracovávající bioodpad, především kompostárny a bioplynové stanice. Je zde i mapa těchto zařízení, jejíž vytváření je popsáno níže. Také se zde nachází seznam některých strojů a zařízení pro nakládání s bioodpady a jejich dodavatelé nebo výrobci.

- Legislativa

  V této části se můžeme dozvědět, jaká legislativa se vztahuje k bioodpadům a jsou zde uvedeny i plné texty jednotlivých zákonů a vyhlášek. Vedle české legislativy jsou zde i některé směrnice EU (viz také „Související legislativa“).

- Statistiky

  Zde je již zmíněný webový formulář pro hledání statistik o nakládání a produkci bioodpadů v ČR, který slouží k vyhledávání dat v portálu ISOH.

- Projekt

  Tato sekce představuje webovou prezentaci projektu zmíněného ve 2 – „Bioodpady“. kapitole. Na stránce O projektu najdeme shrnutí všech základních údajů o projektu. Další stránky nám představí hlavní cíle a přínosy, harmonogram s popisem jednotlivých etap a průběžně dosažené výsledky. Je zde představen i řešitelský kolektiv a uvedeny některé výstupy projektu, zejména Zprávy o řešení projektu ve formě odkazů pro stažení jednotlivých souborů.

- O portálu

  Nezbytnou součástí každého webu je stránka, kde se návštěvníci dozví základní informace o portálu a jeho autoru.

- Odkazy

  V pravém sloupci jsou uvedeny odkazy s logy některých portálů zabývajících se podobnou tématikou, jako náš portál o zpracování bioodpadů.

Na všechny zdroje, ze kterých jsme při naplňování portálu daty čerpali jsou na příslušných stránkách uvedeny odkazy.

### Tvorba interaktivní mapy

Jedním z požadavků bylo vytvořit interaktivní mapu kompostáren a bioplynových stanic (BPS) podle dodaného seznamu těchto zařízení. Pro tvorbu mapy jsme zvolili webovou aplikaci Google maps[20], která umožňuje registrovanému a přihlášenému uživateli vytvořit vlastní mapu s různým obsahem.

Pro jednodušší zanášení dat do mapy bylo nejprve nutné převést data ze souboru `xls` do vhodného formátu, konkrétně HTML, který aplikace Google maps podporuje. Abychom data mohli snadno automaticky zpracovat, rozhodnutí padlo na import do databáze MySQL na lokálním PHP serveru, který je možné snadno zprovoznit na libovolném operačním systému.

Soubor `xls` jsme nejprve uložili (v aplikaci OpenOffice) do formátu `csv`. Poté jsme jej převedli do formátu `sql` (z využítím webové aplikace[21]) a ten importovali do databáze MySQL v aplikaci phpMyAdmin.

Díky tomuto (možná trochu komplikovanému, ale účinnému) postupu jsme získali tabulku v databázi MySQL. Poté stačilo napsat skript v jazyce PHP a vygenerovat si přehlednou HTML stránku kompostáren a BPS, a to v takové podobě, abychom mohli jednotlivá zařízení se všemi podrobnostmi snadno kopírovat do vytvářené mapy.

Pro založení vlastní mapy v aplikaci Google maps je nejprve nutné pod odkazem Moje mapy zvolit Vytvořit novou mapu, zadat název, případně popis mapy, nastavit ji jako veřejnou a poté je možné začít přidávat různé lokality na jakémkoliv místě na Zemi.

Náš postup byl takový, že ze seznamu kompostáren a BPS jsme pro každé zařízení vyhledali na mapě jeho adresu. Pokud adresa nebyla známa a nebylo možné ji ani dohledat na internetu, tak jsme místo konkrétní adresy nalezli pouze obec, ve které se dané zařízení nachází. Nalezenou lokalitu jsme pak přes volbu Uložit jako... přidali do naší mapy.

Lokalitu je poté možné upravit a přidat k ní popis, tedy v našem případě název zařízení, adresu, případně kapacitu, vstupní suroviny, které kompostárna respektive BPS zpracovává a také jméno a kontakt na provozovatele – to vše v podobně HTML kódu, který jsme si vygenerovali způsobem popsaným výše. Lokality lze odlišit pomocí ikon, které se na mapě zobrazují. Pro kompostárnu padla volba na zelenou ikonu a pro BPS na modrou. Tímto způsobem jsme do mapy zanesli přibližně 300 kompostáren a BPS, což bylo sice časově velmi náročné (zejména kvůli dohledávání neznámých adres), ale výsledkem je kvalitní a podrobná mapa.

Obrázek 4.11. Vytvořená mapa kompostáren a bioplynových stanic

Po vytvoření mapy je pak možné přes volbu Odkaz získat kód pro vložení mapy do webové stránky. Na našem portálu se mapa nachází v sekci Nakládání. Menší nevýhodou je, že pokud je položek příliš mnoho, zobrazí se jich v mapě vložené do stránek jen část. Pro zobrazení všech položek je nutné zobrazit si mapu přímo v aplikace Google maps. Ukázku mapy můžeme vidět na obrázku 4.11 – „Vytvořená mapa kompostáren a bioplynových stanic“.

### Další funkcionalita

Všechny podstatné části průběhu implementace a hlavní funkce portálu jsme již popsali. Pro úplnost ještě doplníme, že na portálu je možné i vyhledávat informace. K tomu jsme využili službu Vlastní vyhledávač Google[22], který umožňuje prohledávat vybrané webové stránky pomocí Googlu a výsledky zobrazovat na zvolené stránce. Vyhledávací políčko je umístěno v hlavičce každé stránky. Nevýhodou je, že trvá hodně dlouho, než Google zaindexuje nově vytvořený web, proto bude vyhledávání plně funkční až po delší době. Mezitím mohou uživatelé pro rychlejší nalezené požadovaných informací použít mapu webu. Odkaz na ni je v patičce.

Pokud se autor snaží o dobrou přístupnost svých webových stránek, bývá dobrým zvykem umístit v patičce také odkaz na tzv. prohlášení o přístupnosti. Zde jsou obvykle popsány základní principy přístupnosti, které autor na svém webu dodržuje, případně je uvedeno, kde by mohly být s přístupností problémy.

### Testování

Nyní když máme portál hotový, musíme jej ještě pečlivě otestovat, zda všechno funguje tak, jak má a jestli je jsou splněny všechny požadavky. Procházením stránek portálu zjistíme, zda správně fungují všechny odkazy. Zkusíme také pomocí nástrojů v prohlížeči vypnout obrázky, kaskádové styly a JavaScript, abychom se přesvědčili, jestli je portál plně funkční i bez těchto doplňků. Případné nedostatky odstraníme. Pro kontrolu přístupnosti se navíc dají použít automatické nástroje, například Cynthia Says[23]. Avšak na tyto nástroje se nelze stoprocentně spolehnout, protože nám například neřeknou, zda atribut `alt` u obrázku má adekvátní obsah. To už musíme zkontrolovat sami.

Dalším krokem je otevření a otestování portálu ve všech nejpoužívanějších prohlížečích. Těmito prohlížeči jsou zejména Internet Explorer (verze 7 a 8), Mozilla Firefox, Google Chrome, Safari a Opera. Žádný prohlížeč totiž není dokonalý a každý může zobrazit určitou webovou stránku trochu jinak. Případné nalezené chyby opravíme.

Nakonec ještě otestujeme validitu XHTML kódu. K tomu použijeme validátor konsorcia W3C[24]. Po zkontrolování všech stránek a opravení několika drobných chyb můžeme prohlásit kód za validní podle specifikace XHTML 1.0 Strict.

[6] Wikipedie: Python http://cs.wikipedia.org/wiki/Python

[7] Wikipedie: Django http://cs.wikipedia.org/wiki/Django

[8] Wikipedie: PostgreSQL http://en.wikipedia.org/wiki/PostgreSQL

[9] http://tinymce.moxiecode.com/

[10] Wikipedie: XHTML http://cs.wikipedia.org/wiki/XHTML

[11] World Wide Web Consortium: http://www.w3.org/

[12] Wikipedie: CSS http://cs.wikipedia.org/wiki/Cascading_Style_Sheets

[13] Wikipedie: JavaScript http://cs.wikipedia.org/wiki/Javascript

[14] Wikipedie: jQuery http://cs.wikipedia.org/wiki/JQuery

[15] Gimp – The GNU Image Manipulation Program http://www.gimp.org/

[16] http://argouml.tigris.org

[17] http://www.visual-paradigm.com/

[18] http://live.gnome.org/Dia

[19] http://onehackoranother.com/projects/jquery/droppy/

[20] http://maps.google.com/

[21] http://www.sqldbu.com/eng/sections/tips/mysqlimport.html

[22] http://www.google.com/cse/

[23] http://www.cynthiasays.com/

[24] http://validator.w3.org/

## Kapitola 5. Závěr

Po nastudování a sepsání různých informací z mnoha zdrojů, nespočetného množství dotazů na vyhledávač Google a zkoumání různých webových technologií je naše snažení u konce. Během tvorby této práce a pro její zdárné dokončení bylo nutné se podrobně seznámit s problematikou bioodpadů, obecně odpadovým hospodářstvím a související legislativou. Nezbytné také bylo nastudovat některé, autorovi neznámé, webové technologie, zejména jazyk Python, framework Django a prostředí redakčního systému YXY. Chvíle při vytváření portálu byly jak zábavné, například při kreslení grafického vzhledu portálu, tak i velmi náročné při manuálním zanášení velkého množství informací do vytvářené interaktivní mapy.

Všechny vyjmenované nedostatky předchozí verze portálu BI-OD-IS (nyní přejmenovaném na BIODIS, bez pomlček) byly odstraněny. Zejména se to týká sémantiky a validity kódu, ale i uživatelské přívětivosti (například lepší strukturování stránek, implementace mapy webu a vyhledávání pro snadnější orientaci) a troufáme si tvrdit, že i o něco lepšího grafického zpracování.

Výsledkem je přístupný webový portál o zpracování bioodpadů, postavený na moderních webových technologiích, který je možné díky redakčnímu systému snadno spravovat a aktualizovat. To je jistě největší přínos oproti jeho předchozí verzi. Stejně tak jsou velkou výhodou bohaté možnosti jeho dalšího rozšiřování o novou funkcionalitu.

Dalším přínosem je rozsáhlá unikátní mapa kompostáren a bioplynových stanic, možnost vyhledávat statistiky o zpracování a produkci bioodpadů a především poskytování uživatelům různé informace o biologicky rozložitelných odpadech a jejich zpracování. Můžeme tedy konstatovat, že se nám podařilo splnit všechny vytyčené cíle.

Co se týká možností dalšího rozšiřování, bylo by například přínosné doplnit vytvořenou mapu o další druhy zařízení na zpracování bioodpadů. Pro uživatele by také mohla být zajímavá sekce pro vlastní vyjádření názorů, či kladení dotazů.

Vytvořený webový portál se nachází na adrese http://bioodpady.ecomanag.cz/. Také je možné si portál prohlédnout i bez připojení k internetu z přiloženého nosiče CD ve statické podobě ve formátu HTML.

Nyní když je portál zpřístupněn světu nám nezbývá než doufat, že si brzy najde své uživatele, ať už jako stálé či náhodné návštěvníky.

## Bibliografie

[01] Jiří Hřebíček, Michal Hejč, František Piliar a Julie Zhyltsová: Závěrečná zpráva o řešení projektu „Zlepšení využívání směsných (zbytkových) komunálních odpadů s cílem snižování množství biologicky rozložitelných komunálních odpadů ukládaných na skládky a vytvoření kapacit pro zpracování biologicky rozložitelných odpadů, včetně odpadů z kuchyní a stravoven“, Brno: DEKONT ENV.T., s.r.o., 2008, 62 s,

[02] Wikipedie, otevřená encyklopedie: Biomasa [online], 2010 [cit. 2010-03-21]., Dostupný na WWW: http://cs.wikipedia.org/wiki/Biomasa.

[03] Česká republika. Zákon č. 185 ze dne 15. května 2001 o odpadech a o změně některých dalších zákonů. In Sbírka zákonů České republiky. : 2001, částka 71, s. 4074 – 4113,

[04] Dejte šanci bioodpadu: Co je to bioodpad [online], Ekodomov, 2007 – 2010 [cit. 2010-03-21]., Dostupný na WWW: http://www.biosance.cz/index.php?id=fo_co_je_bioodpad.

[05] Dejte šanci bioodpadu: Biologicky rozložitelné komunální odpady v obcích [online], Ekodomov, 2007 – 2010 [cit. 2010-03-21]., Dostupný na WWW: http://www.biosance.cz/index.php?id=fo_brko.

[06] Dejte šanci bioodpadu: Co je kompost [online], Ekodomov, 2007 – 2010 [cit. 2010-03-21]., Dostupný na WWW: http://www.biosance.cz/index.php?id=fo_co_je_kompost.

[07] Wikipedie, otevřená encyklopedie: Bioplyn [online], 2010 [cit. 2010-03-21]., Dostupný na WWW: http://cs.wikipedia.org/wiki/Bioplyn.

[08] Wikipedie, otevřená encyklopedie: Biopalivo [online], 2010 [cit. 2010-03-21]., Dostupný na WWW: http://cs.wikipedia.org/wiki/Biopalivo.

[09] Jiří Hřebíček, Michal Hejč, František Piliar a Julie Zhyltsová: Identifikace a posouzení efektivnosti systémů nakládání s BRO v ČR a v zemích EU, Brno: DEKONT INTERNATIONAL, s.r.o., 2006, 151 s,

[10] Jaroslav Váňa: Přehled kompostovatelných odpadů podle zařazení v katalogu [online], 2008 [cit. 2010-03-21]., Dostupný na WWW: http://www.mzp.cz/cz/prehled_odpadu.

[11] Ekodomov: Proč oddělovat bioodpad? [online], 2005 – 2010 [cit. 2010-03-22]., Dostupný na WWW: http://ekodomov.cz/index.php?id=proc_oddelovat_bioodpad.

[13] MBÚ: Co je mechanicko-biologická úprava [online], ETC Consulting Group s.r.o., 2010 [cit. 2010-03-22]., Dostupný na WWW: http://www.mbu.cz/cz/Cojembu.php.

[14] Ministerstvo vnitra: Portál veřejné správy ČR [online], 2003 – 2010 [cit. 2010-03-22]., Dostupný na WWW: http://portal.gov.cz/.

[15] Jiří Hřebíček a kol.: Integrovaný systém nakládání s odpady na regionální úrovni, Brno: Littera, 2009, 202 s, ISBN 978-80-85763-54-6.

[17] Swaroop C H: A Byte of Python [online], 2008, 120 s, Dostupný na WWW: http://www.swaroopch.com/files/byteofpython/byte_of_python_v190.pdf.

[18] Adrian Holovaty a Jacob Kaplan-Moss: The Django Book [online], 2007, Dostupný na WWW: http://www.djangobook.com/.

[19] David Špinar, Radek Pavlíček a Ministerstvo informatiky ČR: Pravidla tvorby přístupného webu [online], 2006 [cit. 2010-04-15]., Dostupný na WWW: http://www.pravidla-pristupnosti.cz/.

[20] Zdenko Staníček: Datové modelování metodou HIT, SHINE s.r.o., organizační a informační inženýrství, řízení projektů, 2000, 31 s,

[21] Django documentation: Built-in template tags and filters [online], Django Software Foundation, 2005 – 2010 [cit. 2010-05-06]., Dostupný na WWW: http://docs.djangoproject.com/en/dev/ref/templates/builtins/.

## Příloha A. Přehled biologicky rozložitelných odpadů dle zákona

Seznam bioodpadů podle řazení ve vyhlášce č. 381/2001 Sb. Katalog odpadů.

Kód | Název odpadu
--- | ---
020101 | Kaly z praní a z čištění
020102 | Odpad živočišných tkání
020103 | Odpad rostlinných pletiv
020106 | Zvířecí trus, moč a hnůj (včetně znečištěné slámy), kapalné odpady, soustřeďované odděleně a zpracovávané mimo místo vzniku
020107 | Odpady z lesnictví
020201 | Kaly z praní a z čistění
020202 | Odpad živočišných tkání
020203 | Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování
020204 | Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku
020301 | Kaly z praní, čištění, loupání, odstřeďování a separace
020304 | Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování
020305 | Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku
020401 | Zemina z čištění a praní řepy
020402 | Uhličitan vápenatý nevyhovující jakosti
020403 | Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku
020501 | Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování
020502 | Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku
020601 | Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování
020603 | Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku
020701 | Odpad z praní, čištění a mechanického zpracování surovin
020702 | Odpad z destilace lihovin
020704 | Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování
020705 | Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku
030101 | Odpadní kůra a korek
030105 | Piliny, hobliny, odřezky, dřevo, dřevotřískové desky a dýhy, neuvedené pod číslem 030104
030301 | Odpadní kůra a dřevo
030302 | Kaly zeleného louhu (ze zpracování černého louhu)
030305 | Kaly z odstraňování tiskařské černi při recyklaci papíru
030307 | Mechanicky oddělený výmět z rozvlákňování odpadního papíru a lepenky
030308 | Odpady ze třídění papíru a lepenky určené k recyklaci
030309 | Odpadní kaustifikační kal
030310 | Výmětová vlákna, kaly z mechanického oddělování obsahující vlákna, výplně a povrchové vrstvy z mechanického třídění
030311 | Kaly z čistění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod 030310
040101 | Odpadní klihovka a štípenka
040106 | Kaly obsahující chrom, zejména kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku
040107 | Kaly neobsahující chrom, zejména kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku
040210 | Organické hmoty z přírodních produktů (např. tuk, vosk)
040220 | Ostatní kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod číslem 04 02 19
040221 | Odpady z nezpracovaných textilních vláken
040222 | Odpady ze zpracovaných textilních vláken
100103 | Popílek ze spalování rašeliny a neošetřeného dřeva
101304 | Odpady z kalcinace a hašení vápna
101306 | Úlet a prach (kromě odpadů uvedených pod čísly 101312 a 101313)
150101 | Papírové a lepenkové obaly
150103 | Dřevěné obaly
170201 | Dřevo
190503 | Kompost nevyhovující jakosti
190604 | Produkty vyhnívání z anaerobního zpracování komunálního odpadu
190605 | Extrakty z anaerobního zpracování odpadů živočišného a rostlinného původu
190606 | Produkty vyhnívání z anaerobního zpracování živočišného a rostlinného odpadu
190805 | Kaly z čištění komunálních odpadních vod
190812 | Kaly z biologického čistění průmyslových odpadních vod neuvedené pod číslem 190811
190814 | Kaly z jiných způsobů čištění průmyslových odpadních vod neuvedené pod číslem 190813
190901 | Pevné odpady z primárního čištění
190902 | Kaly z čiření vody
191201 | Papír a lepenka
191207 | Dřevo neuvedené pod číslem 191206
200101 | Papír a lepenka
200108 | Biologicky rozložitelný odpad z kuchyní a stravoven
200110 | Oděvy
200111 | Textilní materiály
200138 | Dřevo neuvedené pod číslem 200137
200201 | Biologicky rozložitelný odpad
200301 | Směsný komunální odpad
200302 | Odpad z tržišť
200307 | Objemný odpad

## Příloha B. Způsoby odstraňování a využívání odpadů dle zákona

Seznam je přejat ze Přílohy 3 a 4 zákona 185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých dalších zákonů.

Kód | Způsob odstraňování odpadů
--- | ---
D1 | Ukládání v úrovni nebo pod úrovní terénu (např. skládkování apod.)
D2 | Úprava půdními procesy (např. biologický rozklad kapalných odpadů či kalů v půdě apod.)
D3 | Hlubinná injektáž (např. injektáž čerpatelných kapalných odpadů do vrtů, solných komor nebo prostor přírodního původu apod.)
D4 | Ukládání do povrchových nádrží (např. vypouštění kapalných odpadů nebo kalů do prohlubní, vodních nádrží, lagun apod.)
D5 | Ukládání do speciálně technicky provedených skládek (např. ukládání do oddělených, utěsněných, zavřených prostor izolovaných navzájem i od okolního prostředí apod.)
D6 | Vypouštění do vodních těles, kromě moří a oceánů
D7 | Vypouštění do moří a oceánů včetně ukládání na mořské dno
D8 | Biologická úprava jinde v této příloze nespecifikovaná, jejímž konečným produktem jsou sloučeniny nebo směsi, které se odstraňují některým z postupů uvedených pod označením D1 až D12
D9 | Fyzikálně-chemická úprava jinde v této příloze nespecifikovaná, jejímž konečným produktem jsou sloučeniny nebo směsi, které se odstraňují některým z postupů uvedených pod označením D1 až D12 (např. odpařování, sušení, kalcinace)
D10 | Spalování na pevnině
D11 | Spalování na moři
D12 | Konečné či trvalé uložení (např. ukládání v kontejnerech do dolů)
D13 | Úprava složení nebo smíšení odpadů před jejich odstraněním některým z postupů uvedených pod označením D1 až D12
D14 | Úprava jiných vlastností odpadů (kromě úpravy zahrnuté do D13) před jejich odstraněním některým z postupů uvedených pod označením D1 až D13
D15 | Skladování odpadů před jejich odstraněním některým z postupů uvedených pod označením D1 až D14 (s výjimkou dočasného skladování na místě vzniku odpadu před shromáždění potřebného množství)

Kód | Způsob využívání odpadů
--- | ---
R1 | Využití odpadu způsobem obdobným jako paliva nebo jiným způsobem k výrobě energie
R2 | Získání/regenerace rozpouštědel
R3 | Získání/regenerace organických látek, které se nepoužívají jako rozpouštědla (včetně kompostování a dalších biologických procesů)
R4 | Recyklace/znovuzískání kovů a kovových sloučenin
R5 | Recyklace/znovuzískání ostatních anorganických materiálů
R6 | Regenerace kyselin nebo zásad
R7 | Obnova látek používaných ke snižování znečištění
R8 | Získání složek katalyzátorů
R9 | Rafinace použitých olejů nebo jiný způsob opětného použití olejů
R10 | Aplikace do půdy, která je přínosem pro zemědělství nebo zlepšuje ekologii
R11 | Využití odpadů, které vznikly aplikací některého z postupů uvedených pod označením R1 až R10
R12 | Předúprava odpadů k aplikaci některého z postupů uvedených pod označením R1 až R11
R13 | Skladování materiálů před aplikací některého z postupů uvedených pod označením R1 až R12 (s výjimkou dočasného skladování na místě vzniku před sběrem)

## Příloha C. Obsah CD

Na přiloženém nosiči CD se nachází text této práce ve zdrojových formátech DocBook a LaTeX a ve výstupním formátu PDF. Médium dále obsahuje vytvořené zdrojové soubory včetně všech stránek webového portálu ve statické podobě ve formátu HTML, takže je možné portál prohlížet i bez připojení k internetu. Přiloženy jsou i zdrojové soubory všech vytvořených diagramů a grafického návrhu.