Další formáty:
BibTeX
LaTeX
RIS
@article{1484425, author = {Navrátil, Pavel}, article_location = {Brno}, article_number = {6}, keywords = {assessment models; complexity; epistemology; social work profession}, language = {cze}, issn = {1213-6204}, journal = {Sociální práce}, title = {Epistemické diskursy „vysvětlení" a „porozumění" v modelech posouzení životní situace}, url = {http://www.socialniprace.cz/index.php?sekce=2&ukol=detail&id=98&clanekid=1091}, volume = {18}, year = {2018} }
TY - JOUR ID - 1484425 AU - Navrátil, Pavel PY - 2018 TI - Epistemické diskursy „vysvětlení" a „porozumění" v modelech posouzení životní situace JF - Sociální práce VL - 18 IS - 6 SP - 5-25 EP - 5-25 PB - Asociace vzdělavatelů v sociální práci SN - 12136204 KW - assessment models KW - complexity KW - epistemology KW - social work profession UR - http://www.socialniprace.cz/index.php?sekce=2&ukol=detail&id=98&clanekid=1091 L2 - http://www.socialniprace.cz/index.php?sekce=2&ukol=detail&id=98&clanekid=1091 N2 - CÍL: V této studii si kladu za cíl analyzovat hlavní modely posouzení životní situace, které byly formulovány od počátku 20. století, z hlediska dvou klíčových epistemických diskursů „vysvětlení" a „porozumění". TEORETICKÁ VÝCHODISKA: Otázku povahy sociální práce spojuji s diskusí o oborové epistemologii (Lorenz, 2016). K této diskusi se připojuji prostřednictvím dvou epistemických konceptů „vysvětlení" a „porozumění", které využívám pro diskusi o způsobech posouzení životní situace (Lorente-Molina, Luxardo, 2018). METODY: Práci předkládám jako teoretickou analýzu. VÝSLEDKY: Analyzoval jsem šest modelů posouzení: model diagnostický, model posouzení rizika, model rozhodování, model kritický, byrokratický model a participativní model. V modelu diagnostickém, v modelu posouzení rizik a v modelu rozhodování jsou vyzdvižena objektivizující stanoviska vysvětlení, v participativním modelu je akcentováno rozumějící stanovisko konstruktivistické, zatímco kritický model stojí někde mezi oběma krajnostmi a v některých aspektech se více blíží k vysvětlující perspektivě, zatímco jinde zaujímá interpretativní hledisko. Specifickým případem je pak model byrokratického posouzení, který sice inklinuje k objektivizační logice diskursu vysvětlení, ale není jeho důslednou aplikací. IMPLIKACE: Svojí studií chci přispět k debatě o předpokladech výstavby poznatků v sociální práci jako specifické akademické disciplíně a praktické profesi, jak ji chápe současná definice sociální práce IFSW (2014). ER -
NAVRÁTIL, Pavel. Epistemické diskursy „vysvětlení'' a „porozumění'' v modelech posouzení životní situace. \textit{Sociální práce}. Brno: Asociace vzdělavatelů v sociální práci, 2018, roč.~18, č.~6, s.~5-25. ISSN~1213-6204.
|