Olomouc-Slavonín (I) Sídliště kultury s vypíchanou keramikou
KAZDOVÁ, Eliška, Inna MATEICIUCOVÁ a Jaroslav PEŠKA. Olomouc-Slavonín (I) Sídliště kultury s vypíchanou keramikou. 1. vyd. Olomouc: ARF 2, 2000, 209 s. ISBN 80-85037-21-1. |
Další formáty:
BibTeX
LaTeX
RIS
|
Základní údaje | |
---|---|
Originální název | Olomouc-Slavonín (I) Sídliště kultury s vypíchanou keramikou |
Název anglicky | Olomouc-Slavonín (I) Settlement with Stroked pottery culture |
Autoři | KAZDOVÁ, Eliška (203 Česká republika, garant), Inna MATEICIUCOVÁ (203 Česká republika) a Jaroslav PEŠKA. |
Vydání | 1. vyd. Olomouc, 209 s. 2000. |
Nakladatel | ARF 2 |
Další údaje | |
---|---|
Originální jazyk | čeština |
Typ výsledku | Odborná kniha |
Obor | Archeologie, antropologie, etnologie |
Stát vydavatele | Česká republika |
Utajení | není předmětem státního či obchodního tajemství |
Kód RIV | RIV/00216224:14210/00:00002821 |
Organizační jednotka | Filozofická fakulta |
ISBN | 80-85037-21-1 |
Klíčová slova anglicky | Ceramics; experiment; temperature; stroke-decorated; stone industry; distribution of stone raw material; technology |
Štítky | ceramics, experiment, stone industry, stroke-decorated, technology, Temperature |
Změnil | Změnila: doc. PhDr. Eliška Kazdová, CSc., učo 1938. Změněno: 1. 7. 2009 15:53. |
Anotace |
---|
Úvodní monografie předkládá fakta o nejstarším osídlení, které bylo zachyceno archeologickým výzkumem. Ze získaného souboru vypíchané keramiky byl vyčleněn soubor vzorků k technologickému zhodnocení keramické produkce. Monografie je výběrem metod, terminologií i celkovým zpracováním určena především odborníkům - archeologům. Je však použitelná i pro širší okruh zájemců o dávnou historii Olomoucka, pro každého koho zajímají nové poznatky o sídlištních poměrech v mladší době kamenné na Moravě. |
Anotace anglicky |
---|
The thin-walled ceramics (pear-shaped vessels and bowls) was made without measurable amounts of temper (grog), from which it flows that these forms which much more difficult to work in later stages of production , i.e. shaping, drying and firing. The thick-walled kettle-shaped vessels have a high amount of temper in the form of angular grains of quartz. The source of this temper can be assumed to have been the layer of crystalline cobbles dividing the loess from Pleistocene clays (Zapletal 1996, 1). The cobble were probably mechanically crushed, sorted and subsequently added to the raw material. The firing temperature in the collection of ceramics being examined is convincing evidence for the existence of specialized firing kilns (Kovárník 1988). Heating structures or bread ovens were clearly not used for firing as experiments with these items have shown a temperature range from 50-250 C (Petrasch 1986, 33-83). An important phenomenon is the difference in the firing temperatures of thin-walled forms and the rough, kettle-shaped vessels. The kettle-shaped vessels were fired at temperatures ranging from 850-1000 C, while the thin-walled forms show a wide range of firing temperatures, from 200-900 C. In one case, a shard had not been fired at all. Stroke-decorated ceramics analyzed in other areas also show a fairly wide range of firing temperatures. |
Návaznosti | |
---|---|
MSM 142100001, záměr | Název: Centrum archeologickrch výzkumů sociálních struktur pravěku až vrcholného středověku |
Investor: Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy ČR, Centrum archeologických výzkumů sociálních struktur pravěku až vrcholného středověku |
VytisknoutZobrazeno: 23. 8. 2024 21:15